Nasjonal reisevaneundersøkelse
|
|
- Nils Sivertsen
- 6 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Nasjonal reisevaneundersøkelse Informasjon om kontinuerlig RVU Endring og prosess Bymiljøavtaler Regional bruk av reisevanedata Oslo, Jernbaneverket-Stortorget Nasjonal transportplan
2 Agenda 12:30 Velkommen og bakgrunnen for overgang til kontinuerlig RVUer 12:45 Beskrivelse av endringene og prosessen fremover 13:30 Bruk av RVU data i bymiljøavtalene 13:50 Pause 14:00 RVU data i region og lokal planlegging 15:15 Oppsummering og avslutning Nasjonal transportplan
3 Invitasjon(1) Nasjonal transportplan
4 Invitasjon(2) Nasjonal transportplan
5 Deltakerliste Nasjonal transportplan
6 Jan Fredrik Lund Statens vegvesen Vegdirektoratet Nasjonal transportplan
7 Nasjonal transportplan RVU i NTP Jan Fredrik Lund, sekretariatet for Nasjonal transportplan Oslo 17/ Foto: Knut Opeide, Statens vegvesen Nasjonal transportplan
8 Reisevaneundersøkelsene - Syv nasjonale undersøkelser gjennomført - Økende omfang tilleggsutvalg - Kapasitetsutfordringer - Transportmodellene/samfunnsøkonomiske analyser - Reisemiddelvalg - Rutevalg - Nyskapt trafikk / avvisning - Bymiljøavtalene (og byutviklingsavtaler) - Effektive korridorer - Faglige tematiske analyser/dybdeanalyser Foto: Jernbaneverket Nasjonal transportplan
9 Retningslinjer for transportetatenes arbeid i planfasen (R2) Prioritering basert på samfunnsøkonomiske analyser Totalen lønnsom Samfunnssikkerhet Sammenhengende utbygging Vise utslag for de ulike målene Framkommelighet Transportsikkerhet Klima og miljø Klimastrategi Foto: Tomas Rolland, Statens vegvesen Nasjonal transportplan
10 RVU-data i mye av arbeidet: År 2014 År 2015 År 2016 År 2017 R1 Analyse- og strategifasen Sektorutredninger Lufthavnstruktur Godsanalysen R2 Planfasen Høring Stortingsmelding Stortingsbehandling Etatenes handlingsprogrammer Nasjonal transportplan
11 Foto: Tommy Johansen Rapporter kan lastes ned her Nasjonal transportplan
12 Oskar Kleven Tverretatlig RVU gruppe Nasjonal transportplan
13 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Viktigste kunnskapskilde for vårt reisemønster Nasjonal transportplan
14 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Oppdragsgivere: Samferdselsdepartementet Statens vegvesen Jernbaneverket Kystverket Avinor Nasjonal transportplan
15 RVU er i Norge RVU 1985 RVU 1992 RVU 1997 RVU 2001 RVU 2005 RVU 2009 RVU 2013/14 Reisevaneundersøkelser i Norge Nasjonal transportplan
16 RVU er i Norge RVU 1985 RVU 1992 RVU 1997 RVU 2001 RVU 2005 RVU 2009 RVU 2013/14 Reisevaneundersøkelser i Norge Nasjonal transportplan
17 RVU er i Norge RVU 1985 RVU 1992 RVU 1997 RVU 2001 RVU 2005 RVU 2009 RVU 2013/14 Reisevaneundersøkelser i Norge Nasjonal transportplan
18 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Hva har en leveranse tilknyttet Nasjonal reisevaneundersøkelse bestått av? Nasjonalt utvalg på Tilleggsundersøkelser Faktaark Dybdeanalyser Nasjonal transportplan
19 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Reisevaneundersøkelse 2013/14 Tilleggsundersøkelser: - Barns aktiviteter og daglige reiser - Nasjonal reisevaneundersøkelse på telefon eller web - Boligparkering i store norske byer - Parkerings om virkemiddel - Trafikantenes vektlegging av ulike parkeringsrestriksjoner Nasjonal transportplan
20 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Reisevaneundersøkelse 2013/14 Faktaark Nasjonal transportplan
21 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Dybdeanalyser basert på RVU 2013/14 (gjennomføres i 2015 og 2016) - Større forklaringskraft ved reisemiddelvalg - Inntekt og bilbruk - Betydning av topografi og sykkeltiltak for sykling - Potensial for endring av arbeidsreiser - Påkoding av parkeringsdata fra en parkeringsundersøkelse - Tilgang til kollektivtransport og bruk, oppfatning kontra virkelighet - Reisekjedens struktur og betydning av transportmiddel - Velferd og mobilitet blant barnefamilier - Effekter av førerkortutviklingen blant ungdom Nasjonal transportplan
22 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge overgang til kontinuerlige - Oppdrag fra Samferdselsdepartementet på å utrede mulighet for overgang til kontinuerlig reisevaneundersøkelser - Nordiske naboland hadde kontinuerlig undersøkelser - Utvalgsstørrelsen tilsier at kontinuerlige undersøkelser er mer kostnadseffektivt enn RVUer annethvert år. - Kontinuerlige undersøkelsene gir større fleksibilitet; det blir mulig for fylkeskommuner og kommer å melde seg på med større utvalg i perioder etter behov - Vi ser også at kjøpsprosessen vil kunne være enklere ved at det vil være mulig å inngå mer langsiktige kontrakter - Sikrer en fleksibilitet knyttet til bruk av reisevaneundersøkelser i bymiljøavtalene Nasjonal transportplan
23 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge overgang til kontinuerlige Forberedende arbeider Utlysning på Doffin/TED Fire miljøer ble valgt: - Transportøkonomisk institutt - Sintef Transportforskning - Danmarks Tekniske Universitet - Trivector Nasjonal transportplan
24 Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Det er gjennomført to anskaffelser sommeren 2015 Rammeavtale på kjøp av datainnsamling for kontinuerlige reisevaneundersøkelser Kjøp av Rådgivning og tilrettelegging av kontinuerlige reisevaneundersøkelser Nasjonal transportplan
25 Ansvar og roller er tredelt Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Tverretatlig arbeidsgruppe for reisevaneundersøkelser: Anskaffelse, kontrakter, koordinering, fremdriftsansvar Epinion: Gjennomføre intervjuer på telefon og web Presentere resultater Utvalgskontroll og frafallsanalyse Stedfesting Transportøkonomisk institutt Rådgiver til oppdragsgiver Bistå med spørreskjema Kvalitetssikre arbeidet til Epinion (stedfesting, utvalgskontroll og frafallsanalysene) Nasjonal transportplan
26 Ramme for reisevaneundersøkelsen To-delt skjema - lange reiser - korte reiser Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Skjema for reisevaneundersøkelsene tilknyttet bymiljøavtalene vil være det samme skjemaet som for «korte reiser» i Nasjonalt utvalg. Nasjonal transportplan
27 Kostnader Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Vi jobber med kostnader og prismodell nå. Prisene vil bli lavere en RVU 2013/14 Det vil bli en pris for spørsmålsserie knyttet til lange og korte reiser Det vil bli en pris knyttet til som kun bestiller RVU for de korte reisene Det vil bli en pris for hvert tilleggsspørsmål Nasjonal transportplan
28 November-desember 2015: Organisere prosjektet og jobbe med spørreskjema Høringsmøter med bykommunene og andre intresenter Informasjonsmøte angående over gang til kontinuerlige RVUer Januar 2016: Ferdigstille spørreskjema Kode spørreskjema, forberede pilotundersøkelse Februar 2016: Oppstart pilotundersøkelse Nasjonale Reisevaneundersøkelser Mars/april 2016: Oppstart kontinuerlig reisevaneundersøkelser Nasjonal transportplan
29 Nasjonal transportplan
30 Sissel Medby/Per Bech Epinion Nasjonal transportplan
31 MARKEDSANALYSE MED ET FERSKT PERSPEKTIV
32 AGENDA Presentasjon av vårt team Introduksjon til Epinion Muligheter for samarbeid 32
33 VÅRT TEAM SISSEL MEDBY Direktør forretningsutvikling ERIK TVEIT Manager PER CLAUS BECH Partner DIGEO MIRANDA Konsulent Sissel Medby, direktør for forretningsutvikling, Sissel har over 20 års erfaring som konsulent innen markedsanalyse og rådgivning. Sissel er utdannet som siviløkonom fra University of Oregon med spesialisering innen markedsføring og markedsanalyse, og har bygget på med en Master of Management innen kunnskapsledelse og strategisk ledelse ved Handelshøyskolen BI i senere år. Sissel ble sertifisert Management Consultant i Erik Tveit, manager. Erik har vært prosjektleder og en sentral person i gjennomføringen av rammeavtaler og flere store kvantitative feltarbeid blant annet for Kolumbus, Buskerudbysamarbeidet, Ruter, Bergen kommune, Stavanger kommune. Erik er utdannet med en Master of Science Internasjonal Markedsføring og en Ba (hons) i International Business fra Leeds Metropolitan University. Per Claus Bech, Per er ansvarlig for hele Epinions forretningsområde vedrørende kollektiv transport og har 20 års erfaring som Partner, Kundeansvarlig, projektleder og Field Manager. Per har gjennom sin karriere gjennomført mange sammenlignbare oppgaver innen for transportområdet som kundeansvarlig for Ruter, Brakar, Kolumbus, Østfold ØKT, Movia, Skånetrafiken, DSB Øresund, Midttrafik og Nordjyllands Trafikselskab. Han har flere ganger mottatt utmerkelse som beste samarbeidspartner og supplier av internasjonale markedsanalyser Diego Miranda, konsulent, Diego er utdannet med en Masters of Arts i Corporate Communication, og har god erfaring med intervjuopplæring og tett oppfølging av CATI feltarbeid fra blant annet Epinions rammeavtaler med kontinuerlige reisevaneundersøkelser for Ruter og Kolumbus. Diego ble ansatt i Epinion i 2013 og jobber til daglig med undersøkelsesdesign for telefoniske CATI undersøkelser og oppfølging av Epinions 33 intervjukorps ved Stavanger kontoret.
34 A FEW FACTS ABOUT EPINION? INTERVIEWS TECHNOLIGIES 2,183,987 PANELISTS ASSOCIATION 5,250, ,000 CATI 2,000,000 F2F 3,000,000 online COPENHAGEN 34
35 OPPDRAGSGIVERE INNEN TRANSPORT 35
36 EPINION OVERBLIKK Danmark Vietnam Sverige Norge Østerrike Tyskland UK Etableringsår Kontorer København Saigon Malmö Oslo Wien Hamburg London Antall intervju året Antall kunder i året Rapporter levert per år >3,000,000 >250 >1,400 Aarhus Stavanger Ansatte ANTALL MEDLEMMER I ONLINE PANELENE Intervjuere Epinion kontor Epinion CATI Center Epinion Online Panel EUROPE SOUTH ASIA NORTH & CENTRAL SOUTH AMERICA AMERICA 1 Austria 10 Bangladesh 28 Argentina 2 Denmark 11 India 20 Costa Rica 29 Bolivia 3 England 21 Dominican Rep. 30 Brazil 4 Finland SOUTHEAST ASIA 22 El Salvador 31 Chile Germany 12 Cambodia 23 Guatemala 32 Colombia 6 Netherlands 13 Indonesia 24 Honduras 33 Ecuador Norway 14 Laos 25 Nicaragua 34 Paraguay 28 8 Sweden 15 Malaysia 26 Mexico 35 Peru 9 Ukraine 16 Myanmar 27 Panama 36 Uruguay 17 Philippines 37 Venezuela 18 Thailand 19 Vietnam
37 METODER OG VERKTØY DATABEHANDLING: PRODUKTUTVIKLING, ANALYSE, EVALUERING ETC. KVANTITATIV KVALITATIV STATISTIKK Telefonintervju Stop-go intervju (CAPI) Mystery shopping Online intervju Webpaneler (inkl. social) Sosial listening og plattform analyse Google (+) CRM & ERP data (+) Hall test Fokusgrupper Dybdeintervju Walk-along intervju Hjemmeintervju Innovasjonsworkshops Observasjon Regresjonsanalyse (multippel, logistisk, lineær og ikke lineær) Faktor-analyser Cluster-analyser Strukturell ligningsmodellierng Conjoint-analyser Tidserieanalyser Latent vekstmodellering Segmentmodellering Vi sørger for at innsamlede data er direkte anvendbare for oppdragsgiver Epinion benytter alle standard datainnsamlings- og analysemetoder. Valg av metode avhenger av problemstillingen. DATAINNSAMLING & KILDEDATA Kvantiativ Kvalitativ PAPI CATI CAWI CAPI Fokusgrupper Dybdeintervjuer Big Data Adferdsdata Serverdata Epinion har bred erfaring med å kombinere metoder i undersøkelsene sine. Vi leverer data i alle formater (Excel, SAS, SPSS eller ASCII) til kunder som selv ønsker å gjøre analysene.
38 ONLINE PANELER: REKRUTTERING KUN VED INVITASJON Man kan ikke melde seg på panelet selv eller anbefale venner. Det foregår kun via invitasjon for at sikre tilfeldig randomisert utvelgelse og 100% kontroll. INGEN PROFESJONELLE PANELISTER Panelistene deltar i loddtrekning typisk om gavekort og det er alt! Vi ønsker at folk skal delta av de riktige grunnene.
39 STATENS VEGVESEN RVU STATENS VEGVESEN OPPSTARTSMØTE 6. NOVEMBER 2015
40 INNLEDNING OM DAGEN I DAG Presentasjon av deltakerne og roller Oppdragsgivers presentasjon av bakgrunn, målsettinger og forventninger Presentasjon av Epinion Hovedelement fra tilbudet fra Epinion Avstemming av forventninger Omfang antall intervju i pilot og jan mars 2016 Oppstart og framdrift pilot og hovedundersøkelse Møte med TØI De elementene det er aktuelt å trekke fram fra plansjene over Spørreskjema, Brev, stedsfesting, Kvalitetssikring, - pilottest 40
41 INNLEDENDE OM OPPDRAGET Intervju kontinuerlig for første gang den gjennomføres som en kontinuerlig undersøkelse det har vært hvert 4. år Metode kombinasjon Web telefon Datainnsamling først iva web og deretter telefon Antall intervju er ukjent vi regner med minimum per år For RVU, med tillegg for By RVU og Regionale tilleggsutvalg Spørreskjema RVU By RVU Regionale tilleggsutvalg Den nasjonale RVU vanlig spørreskjema ca minutter By RVU kortere spørreskjema ca. 11 minutter Regionale tilleggsutvalg vanlig spørreskjema ca. 20 minutter (eller ca. 16 minutter) 41
42 ORGANISASJON 42
43 OM SPØRRESKJEMAET Standard spørreskjema utviklet av oppdragsgiver vil utgjøre 20 minutter, eller minimert til ca. 16 minutter Daglige reiser, start og bestemmelsessted Når Formål Reisens lengde, transportmiddel benyttet Antall personer i bil Bakgrunn; kjønn, alder, ektefelle/samboer, biler, bilenes alder, kjørelengde, sykkle/motorsykkel, totale transportressurser Detaljert om reiser i Norge som er 100 km eller lengre, samt utenlandsreiser uavhengig av reiselengde, siste måned Start, destinasjon, formål, transportmiddel, tilbringertransport, overnatting og kostnader for inntil 12 reiser. Mulig å inkludere spørsmål for å rekruttere respondenter til sener undersøkelser. Tilleggsspørsmål kan bestilles av de som bestiller tilleggsutvalg 43
44 MÅLGRUPPE OG SAMLING Målgruppen er alle nordmenn over 13 år Vi bestiller et utvalg fra Folkeregisteret for året totalt, men får levert et utvalg for hvert kvartal for å sikre oppdaterte register hvert kvartal Databehandleravtale Utvalget berikes med telefonnummer Automatisk og deretter manuelt Manuell; adresse, fornavn og etternavn 1. Adresse og etternavn husstand: Pri1 fast nummer Pri 2 mobil 2. Fornavn og etternavn 3. Kontinuerlig søking på feilnummer Utvalget skal være representativt og vi gjør følgende tiltak for å gjøre det så representativt som mulig: Stratifisert sample; kjønn, alder, geografi Disproporsjonal sammensetning Over/under representasjon i forhold til forventet svarprosent Styring av respondenter per dag endring på 3 måneders varsel 44
45 REKRUTTERING OG TILTAK FOR Å FÅ HØY SVARPROSENT Bortfall av reisedagbok Brev tilpasset målgruppe 1. Barn under Aldersgruppen Aldersgruppen år 4. Aldersgruppen 55 + år Web responsive Målretting av initiell telefonhenvendelse Insentiver 45
46 METODE WEB OG TELEFON - REKRUTTERING Invitasjon til web for så å følge opp non-respondents per telefon Vi ønsker å få så mange intervju som mulig på web og totalt så høy svarprosent som mulig De utvalgte respondentene mottar et brev med informasjon om og invitasjon til å besvare undersøkelsen., samt link og bruker id. Intervjuplan Dag 0 er trafikkdagen for internettintervju Respondenten mottar brev i posten ca. dagen før dag 0 og kan besvare elektronisk fra kveld dag 0 til og med dag 2 Respondenter som ikke har besvart internettspørreskjeamet senest dag 2 innleses som sample til telefonintervju Dag 7 er trafikkdag for første telefonintervjudag Dag 8 intervjues telefonisk om dag 7. Vi anvender en passende aggressiv ringeplan. Målet er at minst halvparten av de mulige telefon??? intervjuene gjennomføres på denne dagen Dag 14 er trafikkdag for telefonintervjuforsøk nummer 2. Samme ukedag som dag 0 og dag 7. Dag 15 intervjues telefonisk om dag 14 Etter dag 15 skiftes strategi; Nå gjøres det et oppkallsforsøk hver dag med sikte på å oppnå størst mulig samlet svarprosent. I denne fasen gjennomføres intervju med den umiddelbvart forutgånde dag som trafikkdag. Dag 22 er siste ringedag med siste intervjudag som dag
47 47
48 INTERVJUERSTAB OG OPPLÆRING Egne intervjuere allokeres til RVU Opplæring Trenes i grunnleggende intervjuteknikk «Live» testintervju Feedback Oppfølgende samtale Supervisors og intervjuledere tilgjengelig for sparring Oppfølging / monitorering av prestasjonsstatistikk Gjennomsnittlig antall intervju pr. time Gjennomsnittlig antall oppkall pr. time Gjennomsnittlig intervjulengde Andel nektere i forhold til gjennomførte intervju Andel avsluttede intervju Tid som anvendes på å håndtere et avslag Statens Vegvesen inviteres til å delta i opplæring av intervjuledere og øvrige medarbeidere for å sikre at RVUs formål, innhold og metode er i tråd med det som er ønskelig 48
49 STEDSFESTING Stedsfesting skjer i to omganger: først i intervjusituasjonen, hvor stedsfestingen er integrert med intervjusystemet og spørreskjemaet, deretter av vårt ekspertteam til kvalitativ koding. Når data fra stedsfestingen foreligger har Epinion et softwaresystem som anvendes til videre stedsfestning av grunnkrets-nivå. Konkret skjer stedsfestingen ved at respondenten blir bedt om å oppgi de presise adressene for reisens begynnelse og avslutning. Adressen noteres så presist som overhodet mulig, for å unngå uregelmessigheter i stedsfestingen. Hvis respondent ikke kjenner den presise adressen på start- og sluttsted, noteres det så presist som mulig hvor reisen er foregått til og fra evt. via landemerker, som Epinion også er trent i å håndtere. Epinion benytter googlemaps omfattende informasjon med alle norske veinavn og en del landemerker, dette gjør intervjusituasjonen mer fleksibel. Det vil derfor være mulig å foreta en omfattende validering av respondentenes opplysninger. I eksemplet under er det en person som opplyser å ha vært på Kiwi Fredensborg 49
50 OPPFØLGING AV STEDFESTING / DATAINNSAMLINGEN Kvalitetssikring Validering stedfesting inneholder følgende informasjon: En visuell fremstilling av reisen Start- og sluttadresse Reiseformål Transportmidler Avstand Kvoter Shared workspace? 50
51 ØVRIG Hotline Vekting Frafallsanalyse Rapportering og datalevering SPSS format etter ca. tre uker Første datafil etter ca. tre måneder For hvert intervjuår Personfil og reisefil for hver av undersøkelsene 51
52 FRAMDRIFTSPLAN - ER FORSKJØVET Oppstart Oppstartsmøte (etter kontaktinngåelse) Øvrig møteaktivitet ml. Oppdragsgiver og tilbyder (styregruppe og / eller driftsgruppe) Forberedelse Oppbygging av online workspace Utarbeidelse av rekrutteringsbrev i flere varianter Eventuell tilpasninger Udarbeidelse av procedure for brevudsendelse Udarbeidelse av sampleprocedure og sampleplan Sampling fra Det Sentrale Folkeregisteret Udsendelse av brev til start datainnsamling i januar Programmering av spørreskema CATI / WEB Eventuelle tilpasninger Initial utarbeidelse av arbeidsplaner Utarbeidelse av instruksjonsnotat og andre dokumenter Prosedyrer for stedfesting Rekruttering av intervjuere Intervjuerutdanning Stort informasjonsmøte og oppstart med intervjuere Pilotundersøkelse Sampling fra Det Sentrale Folkeregisteret Utsendelse av brev WEB intervju Telefonintervju + stedfesting Tilbagemelding pilotintervju Eventuell tilpassing Datavalidering / kvalitetssikring Prosedyrer og setup for databehandling, kontroll og validering Prosedyrer og setup for automatisert og stikkprøvebasert validering Prosjektledelse Løpende kontakt ift. fremdrift i prosjektet mv. År Novembe Janu Måned Oktober Desember r ar Uke x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x Forsinket oppstart! Nye tidsmål må settes Viktige milepæler 52
53 FRAMDRIFTSPLAN - ER FORSKJØVET 53
54 EPINION OSLO BISKOP GUNNERUS GATE OSLO - NORWAY T: E: MRB@EPINION.NO W: EPINIONGLOBAL.COM EPINION STAVANGER KLUBBGATA STAVANGER - NORWAY T: E: SM@EPINION.NO W: EPINIONGLOBAL.COM
55 STATENS VEGVESEN RVU STATENS VEGVESEN MØTE 17. DESEMBER
56 TO ELEMENT EPINION SKAL BERØRE I MØTET Datauttak Rapportering 56
57 DATAUTTAK Data kan i prinsippet tas ut når oppdragsgiver ønsker det Etter at Epinion har validert og kvalitetssikret dataene Ved oppnådd minimum avtalt med oppdragsgiver Data kan gjøres tilgjengelig på to måter Gjennom oversendelse av datafiler Elektronisk gjennom vårt rapporteringsverktøy Ved elektronisk rapportering En brukerlisens for arbeidsgruppen på RVU nasjonalt nivå er inkludert i prisen For andre som vil ha tilgang til dataene gjennom vår elektroniske rapporteringsløsning vil det påløpe en årlig lisens på NOK
58 ELEKTRONISK RAPPORTERINGSLØSNING Epinion kan tilby både en enkel standard løsning, og en skreddersydd avansert løsning Vår enkle standard løsning heter Incite og kan demonstreres ved følgende link: Eksempel fra Kolumbus NB: Fiktive data: Eksempel generelt: Mellom ting mellom standard løsning, og en skreddersydd avansert løsning Eksempel fra Nordjyllands Trafikselskab: Skreddersydd avansert løsning Eksempel fra Ruter: 2f_layouts%2fAuthenticate.aspx%3fSource%3d%252F&Source=%2F 58
59 Alberte Ruud Statens vegvesen Vegdirektoratet Nasjonal transportplan
60 Data fra RVU i oppfølging av bymiljøavtalene Alberte Ruud Seminar om kontinuerlig RVU 18. desember
61 Bymiljøavtalene Verktøy for oppfølging av målet om at persontransportveksten i de største byområdene skal tas med kollektivtransport, sykkel og gange Gjensidig forpliktene avtaler mellom de tre forvaltningsnivåene Resultatet som teller frihet i valg av virkemidler Aktuelt for de ni byområdene Oslo/Akershus, Bergen, Trondheim, Nord-Jæren, Kristiansandsregionen, Buskerudbyen, Grenland, Nedre Glomma og Tromsø Det tas sikte på å inngå avtaler med de fire største i 2016 SVV har hatt i oppdrag å utvikle et felles minimum indikatorsett for resultatoppfølging av avtalene
62 Minimum felles indikatorsett - bymiljøavtalene Målindikatorer Utvikling av persontransport, målt i Endring i antall kjøretøykilometer med personbil i byområdet Endring i ÅDT for lette kjøretøy (vegtrafikkindeksen) for byområdet «Støtteindikatorer» Endring i transportmiddelfordelingen Endring i antall kollektivreiser (påstigende/reiser) Utvikling av klimagassutslipp, målt i CO2-utslipp fra vei (tonn CO2 ekvivalenter) i byområdet
63 Minimum felles indikatorsett - bymiljøavtalene Felles indikatorer for areal og parkering Areal 1. Boligenes avstand til avtaleområdets større sentra/store kollektivknutepunkter. 2. Besøks-/arbeidsplassintensive arbeidsplassers avstand til avtaleområdets større sentra/store kollektivknutepunkt. Parkering 1. Andel arbeidstakere med fast oppmøtested som har gratis parkeringsplass (disponert av arbeidsgiver). 2. I gjeldende parkeringsnorm: Antall parkeringsplasser som tillates ved nye besøks- og arbeidsplassintensive virksomheter i ulike områder. 3. Antall offentlig tilgjengelige parkeringsplasser i avtaleområdets større sentra/store kollektivknutepunkter. Kvalitative beskrivelser av betingelser og endringer areal og parkering Kvalitative beskrivelser av spesielle betingelser eller endringer som har betydning for kommunenes arealbruk og parkeringspolitikk
64 Bruk av RVU-data til indikatorer i bymiljøavtalene Målindikator Endring i trafikkarbeidet med personbil byområdet Supplerende indikator til målindikatorene Endring i transportmiddelfordelingen Indikator for innsatsområde Andel arbeidstakere med fast oppmøtested som har gratis parkeringsplass, disponert av arbeidsgiver Presisering Antall kjøretøykilometer (antall bilførerreiser*lengde)
65 Utvalgsstørrelse og kostnadsfordeling Trafikkarbeidet inn/ut og innen avtaleområdet = intervjuer blant bosatte i det funksjonelle byområdet Tilstrekkelig utvalgsstørrelse til å få en indikasjon på utviklingen Utvalgsstørrelsen vil være større i de største byområdene Kostnadsfordeling mellom stat og øvrige avtaleparter = 50/50 NB: Utvalget skal være stort nok til at data kan gi en indikasjon på utviklingen - Målet er at indikatorene i sum kan gi et bilde av om utviklingen går i retning av målet om nullvekst i personbiltrafikken
66 Videre framdrift for indikatorer og rapporteringsopplegg Indikatorveileder: 1. februar Operasjonalisering og konkretisering av alle indikatorer i det felles minimum indikatorsettet Det vil henvises til veilederen i avtalene Rapporteringsopplegg: våren 2016 Webbasert Enkelt brukergrensesnitt Alle avtaleparter skal ha tilgang til data Fleksibilitet mulig å endre antall indikatorer som rapporteres inn
67 Maria Brommé Rustad/Kristian Ellwood Statens vegvesen Region sør Nasjonal transportplan
68 Regional og lokal bruk av RVU Maria Broomé Rustad Kristina Ellwood SVV Region sør samfunnsseksjonen
69 Historikk Tilleggsutvalg siden 2001 Regionale og lokale rapporter siden 2005 SINTEF 2005 TØI 2009 Urbanet Analyse 2013/14 Begynner å få tidsserier, viktig for oss at dette fortsatt blir mulig
70 Geografi Tre bymiljøavtaler; Buskerudbyen, Grenland og Kristiansandsregionen Flere mellomstore byer med bypakker
71 Samarbeid Startet opp RVU-forum i regionen der fylkeskommunene og SVV møtes 2-3 ggr i året eller når det er behov. Viktig med fylkeskommunens kompetanse. Fylkeskommunen har hvert aktiv deltaker i arbeidet med soneinndeling og innehold i rapporten. Viktig med tidlig dialog. Andre fagområder i Statens vegvesen for å se sammenheng med andre metoder for innhenting av data. Positiv til mer dialog med VD
72 Kommunikasjon Rapporter
73 Kommunikasjon Rapporter Arendalsuka Vegkontorene i Regionen Bypakkene GIS-samarbeidet (Høyskolen i Telemark) Sykkelbynettverksamling Fellessamling for sektoransvarsområdene
74 Bestillinger Skreddersydde rapporter for mindre geografiske områder eller fokusområder Uttak av statistikk fra SPSS Tolkning og vurdering av funn Viktig med SPSS kompetanse regionalt/lokalt
75 Muligheter Vi ser på muligheter til en enda aktivere bruk av RVU-data GIS-analyser Reisekjeder Før og etter resultater Spennende med kontinuerlige Takk for oppmerksomheten!
76 Njål Nore Akershus Fylkeskommune Nasjonal transportplan
77 Bruk av RVU i den fylkeskommunale hverdag Seminar om kontinuerlige RVU fra 2016 Njål Nore,
78 Trafikkutvikling O/A Relativ vekst kollektiv og veg i Oslo og Akershus. År 2007 = 100 % for alle
79 Reisemiddel 2005, 2009,13/14 AKERSHUS + Prosentfordeling ulike hovedreisemiddel
80 Transportmønster 2001 Kollektivturer Personturer med bil
81 E18 Vestkorridoren SAKSFRAMLEGG FOR KDP BÆRUMSDELEN, SEPT To nesten like løsninger foreslått, kostnadsanslag 19 mrd. kr. Forutsatt trafikkøkning på ca. 25 % mot 2030, basert på framskriving i regional transportmodell (bl.a. RVU) Vi spør: Hvilket behov? Hvem bruker veien til hvilke formål? Er det mulig å finne enklere løsninger?
82
83
84 Riksvei 22 Akershusperspektiv Fylkesvaraordfører Lars Salvesen, 5. november 2015
85 Trafikkmengder, ÅDT 2014 Tungtrafikkandeler Rv 22 Kringen: 9 % Rv 22 x Rv 159: 8 % Rv 22 Kjeller bru: 10 % Fv 170: 9 % Fv 169: 7 %
86 Arbeidsreiser Skedsmo, reisemiddel BLÅ=bor og jobber i S. RØD=bor i S. jobber utafor GUL=bor utafor jobber i S.
87 Transportmiddelfordeling, bosatte Hoved-transportmiddel, bosatte i ulike områder, prosent (RVU 2013/14)
88 Transportmiddelfordeling «til» Hoved-transportmiddel, endepunkt for reisen, prosent (RVU 2013/14)
89 Arbeidsreiser til kommuner
90 Arbeidsreiser til ulike soner
91 Arbeidsreiser bosatte
92 Bosatte, alle reiser unntatt arb.re.
93 Parkering ved arbeidsplass Fordelt på arbeidsplasser i ulike delregioner, RVU 2013/14
94 Andel sykkel på daglige reiser Bosatte, data på grunnkretsnivå, RVU 2013/14, Prosam/Urbanet
95 Tilknytningsreiser, koll.=hovedreise
Kollektivforums årskonferanse 2016
Kollektivforums årskonferanse 2016 RVU 2016-2019 Den «nye» RVU muligheter for fylkeskommunene Oslo, 02.02.16 Oskar Kleven Nasjonale Reisevaneundersøkelser i Norge Viktigste kunnskapskilde for vårt reisemønster
Nullvekstmålet: hva skal byene måles på?
Nullvekstmålet: hva skal byene måles på? Alberte Ruud SOS, Vegdirektoratet Bystrategikonferansen 8. mars 2016 17.06.2016 Nullvekstmålet for personbiltrafikkhva er det? All persontransportvekst i byområdene
Bymiljøavtaler og byutviklingsavtaler. Åse Nossum Statens vegvesen Vegdirektoratet
Bymiljøavtaler og byutviklingsavtaler Åse Nossum Statens vegvesen Vegdirektoratet Bymiljøavtaler Et verktøy for samordnet areal- og transportplanlegging i de store byene Lansert i Nasjonal transportplan
Helhetlige bymiljøavtaler - status for arbeidet og anbefalt indikatorsett
BATP samling 24. april 2014 Helhetlige bymiljøavtaler - status for arbeidet og anbefalt indikatorsett Alberte Ruud Strategiseksjonen Vegdirektoratet 13.05.2014 http://tv.nrk.no/serie/status-norge Kjernespørsmålet:
Reisevaner i Buskerud, Vestfold og Telemark
Reisevaner i Buskerud, Vestfold og Telemark Resultater fra Reisevaneundersøkelsen 2013/14 Maria Broomé Rustad og Kristina Ellwood Samfunnseksjonen, Statens vegvesen Litt om bakgrunnen for Reisevaneundersøkelsen
Indikatorsett i bymiljøavtalene anbefaling fra Statens vegvesen
Indikatorsett i bymiljøavtalene anbefaling fra Statens vegvesen Alberte Ruud Seniorrådgiver, strategiseksjonen Bymiljøavtalenes formål: Bidra til å løse byenes utfordringer på transportområdet Virkemidlene
De viktigste temaene for storbyregionene generelt og Osloregionen spesielt
Nasjonal transportplan 2018-2029 Foto: Knut Opeide, Statens vegvesen De viktigste temaene for storbyregionene generelt og Osloregionen spesielt Høringskonferanse om samordnet areal- og transportplanlegging
Framtidens byer 25. mars 2014 Helhetlige bymiljøavtaler: rammeverket. Lars Aksnes Vegdirektoratet
Framtidens byer 25. mars 2014 Helhetlige bymiljøavtaler: rammeverket Lars Aksnes Vegdirektoratet Utgangspunkt for bymiljøavtalene: Mål i NTP 2014-2023 og Klimaforliket «Regjeringen har som mål at veksten
Indikatorer for oppfølging av bymiljøavtaler
Indikatorer for oppfølging av bymiljøavtaler - Minimum felles indikatorsett - veileder for Oslo og Akershus 1 Vedlegg til bymiljøavtale for Oslo og Akershus 10.01.2017 Innhold 1. Bakgrunn... 3 2. Indikator
Oppsummering og betraktninger rundt fremtidens RVU
Oppsummering og betraktninger rundt fremtidens RVU Seminar om folks reisevaner og hva som påvirker dem Transportøkonomisk institutt 26. mai 2016 Øystein Engebretsen, TØI Ikke oppsummering - heller en refleksjon
Indikatorer for arealbruk og parkering for oppfølging av bymiljøavtaler - høring
Statens vegvesen Se adresseliste Behandlende enhet: Saksbehandler/innvalgsnr: Vår referanse: Deres referanse: Vår dato Alberte Ruud 2013/039158-77 24.02.2015 92850538 Indikatorer for arealbruk og parkering
Framtidens transportutfordringer for norske byområder Nasjonale myndigheters rolle og virkemidler
Framtidens transportutfordringer for norske byområder Nasjonale myndigheters rolle og virkemidler ALBERTE RUUD Statens vegvesen Vegdirektoratet NTP-sekretariatet Foto: Knut Opeide 9. april 2015 Foto: Knut
Bymiljøavtaler. Lars Aksnes Statens vegvesen Vegdirektoratet
Bymiljøavtaler Lars Aksnes Statens vegvesen Vegdirektoratet Bymiljøavtaler Et nytt verktøy for samordnet areal- og transportplanlegging i de store byene En ny måte å organisere samarbeidet mellom nasjonale,
Indikatorer for arealbruk og parkering for oppfølging av bymiljøavtaler
BERGEN KOMMUNE Byutvikling, klima og miljø/etat for plan og geodata Fagnotat Saksnr.: 201500990-51 Emnekode: ESARK-03 Saksbeh: KIAR Til: Seksjon byutvikling v/ Nils Høysæter Kopi til: Fra: Etat for plan
Byvekstavtaler: Hva er intensjonen og hvordan fungerer det?
Byvekstavtaler: Hva er intensjonen og hvordan fungerer det? Tone M Oppedal Avdelingsdirektør Statens vegvesen Bytransport og byutvikling i endring Bergen 1.-2. november 29.06.2017 Forventa utvikling Byene
Mulige veier for å nå nullvekstmålet i de største byområdene Hovedresultater fra byutredningene
Mulige veier for å nå nullvekstmålet i de største byområdene Hovedresultater fra byutredningene Alberte Ruud Styrings- og strategistaben Vegdirektoratet Frokostmøte Opplysningsrådet for vegtrafikken 8.
Alberte Ruud. Transportetatenes arbeid med NTP Byområdene. Prosjektleder NTP by. NTP-seminar
Transportetatenes arbeid med NTP 2022-2033 Byområdene Alberte Ruud Prosjektleder NTP by NTP-seminar 31.05 2018 01. 06.2018 Bred enighet om hvor vi vil men hvordan kommer vi dit? Levende, miljøvennlig byer
Konkurransegrunnlag Del B kravspesifikasjon. RVU2009 dybdeanalyser
Konkurransegrunnlag Del B kravspesifikasjon RVU2009 dybdeanalyser Dokumentets dato: 13.04.11 Saksnummer: 2011058750 Innholdsfortegnelse Innholdsfortegnelse... 2 B.1. Kravspesifikasjon... 2 B.1. 1. Beskrivelse
Den nasjonale reisevaneundersøkelsen 2009
Den nasjonale reisevaneundersøkelsen Den nasjonale reisevaneundersøkelsen 9 Gjennomføres hvert fjerde år første gang i 19 Transportøkonomisk institutt (TØI) har vært faglig ansvarlig for alle undersøkelsene
Møte med fylkeskommunene 17. desember 2014 Bymiljøavtaler. Lars Aksnes Statens vegvesen Vegdirektoratet
Møte med fylkeskommunene 17. desember 2014 Bymiljøavtaler Lars Aksnes Statens vegvesen Vegdirektoratet Bymiljøavtaler Et nytt verktøy for samordnet areal- og transportplanlegging i de store byene En ny
RUTERS MARKEDSINFORMASJONSSYSTEM OPPDRAGSBESKRIVELSE - KARTLEGGING AV REISEVANER OG TILFREDSHET MED KOLLEKTIVSYSTEMET
VEDELGG 2 RUTERS MARKEDSINFORMASJONSSYSTEM OPPDRAGSBESKRIVELSE - KARTLEGGING AV REISEVANER OG TILFREDSHET MED KOLLEKTIVSYSTEMET INNHOLDSFORTEGNELSE 1. OPPDRAGSBESKRIVELSE... 3 2. DATAINNSAMLINGSMETODE
Nasjonal Reisevaneundersøkelse 2013-14
Nasjonal Reisevaneundersøkelse 0 Resultater for Region Sør (Buskerud VestAgder) Buskerudbyen Ringeriksregionen Rapportene er utarbeidet av Urbanet Analyse i 0 Hele presentasjonen bygger på de resultater
ELM: 27. februar 2014 Sak: 03.03-14. Statens vegvesen. Notat. ELM Styringsstaben
ELM: 27. februar 2014 Sak: 03.03-14 Statens vegvesen Notat Til: Fra: Kopi: ELM Styringsstaben Saksbehandler/innvalgsnr: Alberte Ruud, Sari Wallberg og Oskar Kleven Vår dato: 19.02 2014 Vår referanse: Vedtakssak
Areal som en del av bymiljøavtalenes rammeverk hvordan følge utviklingen? Alberte Ruud Vegdirektoratet
Areal som en del av bymiljøavtalenes rammeverk hvordan følge utviklingen? Alberte Ruud Vegdirektoratet 25.09.2014 Utgangspunkt for bymiljøavtalene: Mål i NTP 2014-2023 og Klimaforliket «Regjeringen har
Byutredningene hvordan kan de største byene nå nullvekstmålet?
Byutredningene hvordan kan de største byene nå nullvekstmålet? Alberte Ruud Styrings- og strategistaben Vegdirektoratet TØIs Kollektivtransportforums årskonferanse 2018 5. februar 2018 Målet bak nullvekstmålet
Byvekstavtaler for nullvekst statens styringsverktøy
Byvekstavtaler for nullvekst statens styringsverktøy Godt grunnlag for en samordnet og helhetlig innsats i byområdene Sari Wallberg Kollektivforum 27. sep Byvekstavtaler er statens viktigste verktøy for
Nasjonal transportplan - Sykkelsatsing
Nasjonal transportplan - Sykkelsatsing Sykkelbynettverket - Region sør 18.-19. mars 2015 Marit Espeland Nasjonal sykkelkoordinator Statens vegvesen Vegdirektoratet Nasjonal sykkelstrategi 2014-23 Budskap:
Nasjonal transportplan : Bysatsing gjennom byvekstavtaler. Bjørne Grimsrud. Formannskapet i Kongsberg kommune
Nasjonal transportplan 2018-2029: Bysatsing gjennom byvekstavtaler Bjørne Grimsrud Formannskapet i Kongsberg kommune 18.10.2017 Strategiske mål 2030 Tilrettelegge for framtidens transportsystem Utvikle
Nasjonal transportplan : status
Foto: Knut Opeide, Statens vegvesen Nasjonal transportplan 2022-2033: status Therese Ustvedt, sekretariatet for Nasjonal transportplan Oslo, 9. november 2018 Nasjonal transportplan 2022-2033 1 Nasjonal
Nullvekstmålet Målsetting og gjennomføring av de nye bymiljøavtalene. Alberte Ruud Statens vegvesen Vegdirektoratet
Nullvekstmålet Målsetting og gjennomføring av de nye bymiljøavtalene Alberte Ruud Statens vegvesen Vegdirektoratet Problemstillinger Hva er status for ordningen? Hvilke tiltak bør det legges vekt på? Hvordan
Indikatorer for oppfølging av bymiljøavtaler. - Minimum felles indikatorsett - veileder for Trondheim
Indikatorer for oppfølging av bymiljøavtaler - Minimum felles indikatorsett - veileder for Trondheim 9. september 2016 1 Innhold 1. Bakgrunn... 3 2. Indikator for trafikkutvikling... 4 2.1 Trafikk som
Bedre kunnskapsgrunnlag for endret transportmiddelfordeling i byer
BEDRE BY 2014-2019 Bedre kunnskapsgrunnlag for endret transportmiddelfordeling i byer Guro Berge Om programmet De ulike innsatsområdene Prosjekter (avsluttede og pågående) Planer for 2018 HOVEDTEMA Transportmodeller
Byutredninger i Nasjonal transportplan (NTP) Sari Wallberg Vegdirektoratet
Byutredninger i Nasjonal transportplan (NTP) Sari Wallberg Vegdirektoratet Oppdrag fra Samferdselsdepartementet I retningslinje 2 (R2) for arbeidet med NTP 2018-2029 ble transportetatene bedt om å lage
Dialogkonferanse. Bidrag til analyser i Nasjonal transportplan Oslo, 14. desember Nasjonal transportplan
Dialogkonferanse Bidrag til analyser i Nasjonal transportplan Oslo, 14. desember 2017 Program for dagen Tidspunkt Beskrivelse 11:30-12:00 Registrering og kaffe 12:00-12:05 Velkommen og mål for dagen 12:05-12:20
Bedre kunnskapsgrunnlag for endret transportmiddelfordeling i byer
BEDRE BY 2014-2019 Bedre kunnskapsgrunnlag for endret transportmiddelfordeling i byer Guro Berge Om programmet De ulike innsatsområdene Prosjekter (avsluttede og pågående) Planer for 2018 HOVEDTEMA Transportmodeller
Slike reiser vi Den nasjonale reisevaneundersøkelsen 2009/10
Slike reiser vi Den nasjonale reisevaneundersøkelsen 2009/10 Riksvegkonferansen, Arendal 7.april 2011 Redigert versjon Utelatt: Foreløpige resultater for Region sør Utelatt: Eksempler på integrasjon med
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet. Hva skjer nasjonalt?
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet Hva skjer nasjonalt? Temaer Målene Nå-situasjon og avvik Statens vegvesens rolle Statens virkemidler Tilskuddsordningen Nye kriterier for toveis sykling
Indikatorsett i bymiljøavtalene Orientering om arbeidet
Nettverkssamling om regional bolig-, areal- og transportplanlegging - 16.9.2013 Indikatorsett i bymiljøavtalene Orientering om arbeidet Alberte Ruud Seniorrådgiver, strategiseksjonen i Svv Vegdirektoratet
NTP : Rammer, oppdrag og status
Foto: Jernbanedirektoratet NTP 2022-2033: Rammer, oppdrag og status Terje Moe Gustavsen, leder av styringsgruppen for NTP KS, 31. mai 2018 Nasjonal transportplan 2022-2033 1 Nasjonal transportplan Overordnet
Nullvekstmål og byvekstavtaler: Hvordan påvirkes samarbeidet mellom forvaltningsnivåene?
Nullvekstmål og byvekstavtaler: Hvordan påvirkes samarbeidet mellom forvaltningsnivåene? Alberte Ruud Vegdirektoratet Samplan Tromsø 24. mai 2017 Hovedpunkter Om nullvekstmålet Ny NTP om bysatsing Byvekstavtalene
Byvekstavtalene og Miljøløftet
Byvekstavtalene og Miljøløftet Godt grunnlag for en samordnet og helhetlig innsats i byområdene Terje Moe Gustavsen Vegdirektør 18. 09. 2018 Transport- og logistikkdagen - Bergen 12. september 2018 Byvekstavtaler
Byvekstavtaler og arealplanlegging
Kommunal- og moderniseringsdepartementet Byvekstavtaler og arealplanlegging Tore Leite, utredningsleder, Planavdelingen/byutviklingsseksjonen Bakgrunn for byvekstavtaler og byutviklingsavtaler Befolkningsveksten
I dette mandatet beskrives krav til innhold, organisering av og framdrift for byutredningen for Nedre Glomma.
Mandat for byutredning i Nedre Glomma I retningslinje 2 (R2) for arbeidet med Nasjonal transportplan 2018-2029 ble transportetatene bedt om å lage byutredninger for å belyse virkemidler og kostnader for
Simulere effekter av restriksjoner og økte tilbud hvordan kan dette brukes i forhold til lokal luftforurensning?
Transportmodeller Simulere effekter av restriksjoner og økte tilbud hvordan kan dette brukes i forhold til lokal luftforurensning? Guro Berge, Statens vegvesen Bedre byluft forum, 18. april 2018 MOBILITET
Byutvikling og kollektivsatsing i NTP
Regionvegsjef Kjell Inge Davik Byutvikling og kollektivsatsing i NTP 29. 02. 2016 Region sør 29. 02. 2016 Nasjonal transportplan 2014-2023 Hovedtrekk i NTP 2014-23 Historisk opptrapping Nye grep for byene
Bymiljø- og byvekstavtalene - organisering, forhandling og nullvekstålet. Anders Tønnesen Transportøkonomisk institutt
Bymiljø- og byvekstavtalene - organisering, forhandling og nullvekstålet Anders Tønnesen Transportøkonomisk institutt Fireårig prosjekt, finansiert av Norges forskningsråd Samarbeid mellom CICERO (prosjektledelse),
Todagerskurs i kollektivtransport, Bergen januar Bymiljøavtaler. Malin Bismo Lerudsmoen Statens vegvesen Vegdirektoratet
Todagerskurs i kollektivtransport, Bergen 20.-21. januar 2015 Bymiljøavtaler Malin Bismo Lerudsmoen Statens vegvesen Vegdirektoratet Utredning om byområdene (2010) Sterk befolkningsvekst i byene Helhetlig
I dette mandatet beskrives krav til innhold, organisering av og framdrift for byutredningen for Tromsø.
Mandat for byutredning i Tromsø I retningslinje 2 (R2) for arbeidet med Nasjonal transportplan 2018-2029 ble transportetatene bedt om å lage byutredninger for å belyse virkemidler og kostnader for å oppfylle
Nasjonal transportplan : Oppdrag 5
Ifølge liste Deres ref Vår ref 19/172-5 Dato 08. mai 2019 Nasjonal transportplan 2022-2033: Oppdrag 5 Vi viser til brev av 28.03.2019 med oppdrag 3 der det ble varslet at Samferdselsdepartementet ville
Nasjonal transportplan God byvekst og mobilitet
Nasjonal transportplan 2018-2029 God byvekst og mobilitet Bjørne Grimsrud Statens vegvesen Vegdirektoratet Bypakkekonferanse Nedre Glomma 6. april 2017 Hovedpunkter i bysatsingen Regjeringen vil Videreføre
NTP Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen
NTP 2018-2029 Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen Mobilitetskonferanse - Stavanger Vegdirektør Terje Moe Gustavsen 1 Prosess fram til endelig NTP 2018-2029 Grunnlagsdokumentet
Konseptvalgutredning (KVU) for vegforbindelser øst for Oslo
Konseptvalgutredning (KVU) for vegforbindelser øst for Oslo HVORFOR-HVA-HVOR-HVORDAN Lars Kr. Dahl, prosjektleder 22.11.2018 Møte i Indre Østfold Regionråd 21. nov 2018 Korridorer og tilknytninger som
Byvekstavtalen og betydningen for Bergen
Byvekstavtalen og betydningen for Bergen Terje Moe Gustavsen Vegdirektør Bergen 28. juni 2017 Oslo, 1. september 2017 Mange virkemidler i by én hensikt Bymiljøavtaler Belønningsavtaler Byutviklingsavtaler
Hvordan realisere effektive og miljøvennlige transportløsninger i storbyene?
Hvordan realisere effektive og miljøvennlige transportløsninger i storbyene? Bymiljøavtaler og andre statlige virkemidler ALBERTE RUUD Statens vegvesen Vegdirektoratet NTP-sekretariatet Frokostmøte Analyse
Byvekstavtaler og bypakker
Byvekstavtaler og bypakker Samarbeid om framtidsrettet byutvikling Terje Moe Gustavsen Vegdirektør Bypakkekonferansen 2017 Overordnet, langsiktig mål Et transportsystem som er sikkert, fremmer verdiskapning
Handlingsprogram for gjennomføring av NTP Transport & logistikk 2017 Jan Fredrik Lund, Vegdirektoratet
Handlingsprogram for gjennomføring av NTP 2018 2029 Transport & logistikk 2017 Jan Fredrik Lund, Vegdirektoratet Nasjonal transportplan 2018-2029 Overordnet mål for transportpolitikken: Et transportsystem
Kollektivtransportens muligheter i bymiljøavtalene. Anders Tønnesen Transportøkonomisk institutt, Oslo
Kollektivtransportens muligheter i bymiljøavtalene Anders Tønnesen Transportøkonomisk institutt, Oslo Bymiljøavtaler og nullvekstmålet Nullvekstmålet fastsetter at veksten i persontransporten i storbyområdene
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE BRØNNØYSUND STORTORGNES. 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-142 BRØNNØYSUND STORTORGNES. 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører
Byvekstavtaler og arealplanlegging
Kommunal- og moderniseringsdepartementet Byvekstavtaler og arealplanlegging KIT-verksted om transportmessige konsekvenser av arealbruk Grenland, onsdag 29. november 2017 Tore Leite, utredningsleder, Planavdelingen/byutviklingsseksjonen
Modeller og verktøy for å vurdere transporteffektivitet. Eksempler fra byutredning for Nedre Glomma.
Modeller og verktøy for å vurdere transporteffektivitet. Eksempler fra byutredning for Nedre Glomma. NVF-seminar, Den transporteffektiva staden. Reykjavik, Island. 30-31. mai 2018. Anne Madslien, TØI Modellsystem
Byområdene og NTP
Byområdene og NTP 2018-2027 Alberte Ruud, Statens vegvesen Vegdirektoratet Arbeidsgruppe byområdeutfordringer NTP 2018-2027 Bystrategikonferansen 30. oktober 2014 Region sør Tverretatlig arbeid Arbeidsgruppe
Byutredning Trondheim
Byutredning Trondheim Status KVU Sluppen (2009) KVU veg og bane Trondheim Steinkjer (2012) KVU E6 sør (2012) Miljøpakken Trondheim (trinn 1, trinn 2,.) (2009- ) Bymiljøavtale Trondheim (2016) Nullvekstmålet
Arbeidet med Nasjonal transportplan
Nasjonal transportplan 2018-2029 Arbeidet med Nasjonal transportplan Fylkestinget i Hedmark 14.12.2015 Regionvegsjef Per Morten Lund Foto: Knut Opeide, Statens vegvesen Statens vegvesen Region øst - fra
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet. Hva skjer nasjonalt?
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet Hva skjer nasjonalt? La oss snakke litt om Hvor er vi? (Nasjonalt sykkelregnskap 2015) Hvor skal vi? (nåværende og neste NTP) Statens vegvesens rolle
UNDERSØKELSE VEDRØRENDE PRIVAT BRUK AV FYRVERKERI MAI, 2019 DIREKTORATET FOR SAMFUNNSSIKKERHET OG BEREDSKAP (DSB)
UNDERSØKELSE DIREKTORATET FOR SAMFUNNSSIKKERHET VEDRØRENDE OG BEREDSKAP (DSB) PRIVAT BRUK AV FYRVERKERI MAI, 2019 PROSJEKTINFORMASJON Oppdragsgiver Formål Datainnsamlingsmetode og antall besvarelser Dato
Bymiljøavtaler, belønningsavtaler, byutviklingsavtaler, byutredninger m.m.
Bymiljøavtaler, belønningsavtaler, byutviklingsavtaler, byutredninger m.m. - møte mellom fylkeskommunene og Statens vegvesen 17. november 2016 Hans Silborn, Statens vegvesen Vegdirektoratet 21.11.2016
BUSKERUDBYEN 2016 HOVEDRESULTAT FRA BEFOLKNINGSUNDERSØKELSE I ØVRE EIKER MARS 2016
BUSKERUDBYEN 2016 HOVEDRESULTAT FRA BEFOLKNINGSUNDERSØKELSE I ØVRE EIKER MARS 2016 PROSJEKTINFORMASJON OPPDRAGSGIVER FORMÅL DATAINNSAMLINGSMETODE ANTALL INTERVJUER DATO FOR GJENNOMFØRING KVALITETSSIKRING
26. april: Bystrategikonferansen - Region sør Evalueringskriterier for bymiljøavtalene. Alberte Ruud Strategiseksjonen, Vegdirektoratet
26. april: Bystrategikonferansen - Region sør Evalueringskriterier for bymiljøavtalene Alberte Ruud Strategiseksjonen, Vegdirektoratet Bymiljøavtalene: Vektlegging av dokumentasjon Det skal sikres at effektene
I dette mandatet beskrives krav til innhold, organisering av og framdrift for byutredningen for Kristiansandsregionen.
Mandat for byutredning i Kristiansandsregionen I retningslinje 2 (R2) for arbeidet med Nasjonal transportplan 2018-2029 ble transportetatene bedt om å lage byutredninger for å belyse virkemidler og kostnader
Frokostseminar 9. november Reisevanedata - Gullgruve og fallgruve
Frokostseminar 9. november Reisevanedata - Gullgruve og fallgruve Utvikling i reisevaner i norske og svenske byområder Likheter og forskjeller. Men er dataene direkte sammenlignbare over tid og mellom
Arbeidet med byvekstavtaler
17.06.2019 Arbeidet med byvekstavtaler Sari Wallberg Økonomi- og virksomhetsstyringsavdelingen Statens vegvesen Fra veipakker i by til helhetlige bypakker Bergen var først ut med bomring for å finansiere
Bymiljøavtale mellom Trondheim kommune, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Staten 2016-2023
Bymiljøavtale mellom Trondheim kommune, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Staten 2016-2023 Det er et mål at veksten i persontransporten i storbyområdene skal tas med kollektivtransport, sykling og gange («nullvekstmålet»),
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE MOSJØEN HUNDÅLA DAGSVIK. 26. JANUAR 2017
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-211 MOSJØEN HUNDÅLA DAGSVIK. 26. JANUAR 2017 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører
FORVENTNINGSUNDERSØKELSE FOR NORGES BANK 1.KVARTAL 2015
FORVENTNINGSUNDERSØKELSE FOR NORGES BANK 1.KVARTAL 2015 Undersøkelse blant økonomieksperter, parter i arbeidslivet, næringslivslederne og husholdninger 26.02.2015 FORORD På oppdrag for Norges Bank utfører
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE BEIARFJORDEN. 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-452 BEIARFJORDEN. 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører i næringslivet
Ingeniørenes Hus 11. april 2012 Liva Vågane, TØI
Hva er den nasjonale reisevaneundersøkelsen, og hva kan den brukes til? Ingeniørenes Hus 11. april 2012 Liva Vågane, TØI Agenda Hvordan gjennomføres den nasjonale reisevaneundersøkelsen? Innhold i undersøkelsen
Norske reisevaner. Guro Berge Sosiolog, Seniorrådgiver. Transportplanseksjonen Vegdirektoratet
Norske reisevaner i forbindelse med jobb Guro Berge Sosiolog, Seniorrådgiver Trafikksikkerhet, miljø- og teknologiavdelingen Transportplanseksjonen Vegdirektoratet Norske reisevaner i jobbsammenheng Reiser
Byutviklingsavtaler Mulig innsatsområder og utfordringer i byutviklingsavtaler
Byutviklingsavtaler Mulig innsatsområder og utfordringer i byutviklingsavtaler Faglig nettverk for regional bolig-, areal- og transportplanlegging i Storbyregionene 4. februar 2016 Presentasjon ved Kari
Meld. St. 26 om Nasjonal transportplan Bymiljøpakker Direktør Lars Aksnes, Vegdirektørens styringsstab.
Meld. St. 26 om Nasjonal transportplan 2014-2023. Bymiljøpakker 06.05.2013 Direktør Lars Aksnes, Vegdirektørens styringsstab. Byområdene: styrket innsats for kollektivtransport, syklister og fotgjengere
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE TYSFJORDEN. 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-585 TYSFJORDEN. 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører i næringslivet
Avinor Nasjonal transportplan Jernbanedirektoratet Kystverket Statens vegvesen. Mandat for utredningsgruppe byområdene - NTP
Avinor Nasjonal transportplan 2022-2033 Jernbanedirektoratet Kystverket Statens vegvesen Notat Kopi til: Vår ref: Alberte Ruud Dato: 14.12.2017 Mandat for utredningsgruppe byområdene - NTP 2022-2033 Mandatet
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: KJELDEBOTN-EVENES 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: 18-615 KJELDEBOTN-EVENES 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører i næringslivet
NTP Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen
NTP 2018-2029 Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen Sykkelbynettverket Region sør 16. mars 2016 Alberte Ruud, NTP-sekretariatet 1 Økonomiske rammer Milliarder kroner Lav
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE ØKSNES VESTBYGD. 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-866 ØKSNES VESTBYGD. 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører i næringslivet
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE BINDAL. 29. APRIL 2016
BRUKERUNDERSØKELSE OMBORD PÅ SAMBAND: RUTE 18-111 BINDAL. 29. APRIL 2016 PROSJEKTINFORMASJON Formål Denne rapporten er del av en større Reisevaneundersøkelse blant befolkningen og aktører i næringslivet
Parkeringstilgjengelighet og reisemiddelvalg v/ Ingunn Opheim Ellis. Urbanet Analyses jubileumskonferanse 2016
Parkeringstilgjengelighet og reisemiddelvalg v/ Ingunn Opheim Ellis Urbanet Analyses jubileumskonferanse 2016 Bakgrunn og metode Bakgrunn: Nullvekstmålet og bymiljøavtaler Reduserte bilandelen og øke andelen
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet. Hva skjer nasjonalt?
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet Hva skjer nasjonalt? La oss snakke litt om Målene Nå-situasjonen Statens vegvesens rolle Statens virkemidler Den nye tilskuddsordningen Nye studier om
NTP 2018-2029. Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen
NTP 2018-2029 Plangrunnlag fra Avinor, Jernbaneverket, Kystverket og Statens vegvesen 1 Norges befolkning vokser Folketall pr 1. januar - registrert og fremskrevet 2015: 5,1 millioner 2040: 6,3 millioner
Mobilitet, helhetlig transportsystem og rolledeling
Mobilitet, helhetlig transportsystem og rolledeling Sari Wallberg, Vegdirektoratet Sara Brøngel Grimstad, Jernbanedirektoratet Nasjonal transportplan 2018-2029 1 Stortingsmeldingen om NTP 2018-2029 Hovedpunkter
Dialogmøte om samferdselsutvikling
Foto: Jernbanedirektoratet Dialogmøte om samferdselsutvikling Therese Ustvedt, sekretariatet for Nasjonal transportplan Bergen, 5. oktober 2018 Nasjonal transportplan 2022-2033 1 Status for Nasjonal transportplan
MÅL OG STATUS Oslo 3. desember 2014. Bård Norheim Katrine N Kjørstad
MÅL OG STATUS Oslo 3. desember 2014 Bård Norheim Katrine N Kjørstad Mål og utfordringer Mål for kollektivtransport Være et alternativ til bil (miljømålsetting) Gi effektiv trafikkavvikling (økonomi) Gi
Fremtidens transportløsninger i byområdene. Bypakke Buskerudbyen. Terje Moe Gustavsen Statens vegvesen Drammen - 28.November 2011
Fremtidens transportløsninger i byområdene Bypakke Buskerudbyen Terje Moe Gustavsen Statens vegvesen Drammen - 28.November 2011 Trender og drivkrefter Sterk befolkningsvekst i byområdene Befolkningen ventes
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet. Hva skjer nasjonalt?
Torstein Bremset, Statens vegvesen Vegdirektoratet Hva skjer nasjonalt? Foto: Reidun Instanes Nytt fra Vegdirektoratet Målene Nå-situasjon og avvik Statens vegvesens rolle Statens virkemidler Tilskuddsordningen
NVF 23. januar 2014 Helhetlige bymiljøavtaler. Sari Wallberg, sari.wallberg@vegvesen.no Vegdirektoratet
NVF 23. januar 2014 Helhetlige bymiljøavtaler Sari Wallberg, sari.wallberg@vegvesen.no Vegdirektoratet 18.02.2014 Utgangspunkt for bymiljøavtalene: Mål i NTP 2014-2023 og Klimaforliket «Regjeringen har
MÅL OG STATUS Bergen 20. januar Bård Norheim Katrine N Kjørstad
MÅL OG STATUS Bergen 20. januar 2015 Bård Norheim Katrine N Kjørstad Mål og utfordringer Mål for kollektivtransport Være et alternativ til bil (miljømålsetting) Gi effektiv trafikkavvikling (økonomi) Gi
Status for innsatsområdene innen ATP-nettverket i Framtidens byer. ATP-samling Bærum kulturhus 24. januar 2012
Status for innsatsområdene innen ATP-nettverket i Framtidens byer ATP-samling Bærum kulturhus 24. januar 2012 11 innsatsområder innen ATP+ ett felles for alle nettverk 1.1 Belønningsordningen for økt kollektivtransport
Rapport. Reisevaner i Ringeriksregionen 2013/14. Miriam Søgnen Haugsbø Ingunn Opheim Ellis Mats Johansson 59/2015
Rapport 9/20 Miriam Søgnen Haugsbø Ingunn Opheim Ellis Mats Johansson Reisevaner i 20/ Forord Reisevaneundersøkelsen 20/ (RVU 20/) ble gjennomført fra august 20 til september 20. Formålet med undersøkelsen
I dette mandatet beskrives krav til innhold, organisering av og framdrift for byutredningen for Grenland.
Mandat for byutredning i Grenland I retningslinje 2 (R2) for arbeidet med Nasjonal transportplan 2018-2029 ble transportetatene bedt om å lage byutredninger for å belyse virkemidler og kostnader for å
Høring - minimum indikatorsett som grunnlag for oppfølging av bymiljøavtaler, Statens vegvesen Vegdirektoratet
Byrådssak 1044 /14 Høring - minimum indikatorsett som grunnlag for oppfølging av bymiljøavtaler, Statens vegvesen Vegdirektoratet NIHO ESARK-03-201301526-376 Hva saken gjelder Byrådet behandlet 31. oktober
NTP Transportetatenes plangrunnlag til Nasjonal transportplan Hva sier denne om byene?
NTP 2018-2029 Transportetatenes plangrunnlag til Nasjonal transportplan Hva sier denne om byene? Alberte Ruud, NTP-sekretariatet Bystrategikonferansen SVV Region sør 8. mars 2016 Økonomiske rammer Milliarder