Forslag til et helhetlig pedagogisk system Fylkesmannen i Oslo og Akershus
|
|
- Oddgeir Caspersen
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Forslag til et helhetlig pedagogisk system Fylkesmannen i Oslo og Akershus Foto Ole Jacob Reichelt
2 2
3 Ekspertgruppen og sekretariat Ekspertgruppe: Professor Thomas Nordahl, Hamar (leder) Professor Bengt Persson, Borås, Sverige Førsteamanuensis Camilla Brørup Dyssegaard, København, Danmark Professor Bjørn Wessel Hennestad, Oslo Forsker Mari Vaage Wang, Oslo Rektor Judith Martinsen, Tromsø Lektor Elin Kragset Vold, Larvik Fag- og kvalitetsdirektør Pia Paulsrud, Oslo Skolesjef Trond Johnsen, Lillehammer Sekretariat lagt til Utdanningsdirektoratet: Ronny Alver Gursli (leder) Tone Abrahamsen Julie Ek Holst-Jæger
4 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % Kjønnsfordeling av elever med enkeltvedtak om spesialundervisning. 2014/15. Andel jenter Andel gutter
5
6 Tilsyn spesialundervisning hovedkonklusjon: Fylkesmannen kan ikke konstatere om det er dokumentene i sakene herunder enkeltvedtaket, sakkyndig vurdering, eller IOP, skolens generelle tilrettelegginger, eller den enkelte lærers individuelle faglige vurderinger og praksis som er styrende for den opplæringen som elevene faktisk mottar. Men hva er det eleven faktisk skal motta? Et opplæringstilbud som samlet sett gir eleven et forsvarlig utbytte av opplæringen.
7 Noen problemstillinger: Hva er det med den ordinære opplæringen som tilsier at gutter i langt større grad enn jenter ikke får et tilfredsstillende utbytte av undervisningen? Eller er det slik at det er guttenes behov som blir sett og tatt hensyn til, mens jentene blir oversett i større grad? Hvorfor er tallene såpass forskjellige fra kommune til kommune, fra trinn til trinn og mellom kjønnene? Hvorfor er det til dels store forskjeller mellom skolene innad i samme kommune?
8 Andel barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging % av barn og unge har så store utfordringer i barnehage og skole at de har behov for ekstra hjelp og støtte Disse tallene gjenspeiler at kun 3 av 4 fullfører og består videregående opplæring i løpet av fem år elever får ikke grunnskolepoeng etter 10. trinn. Dette utgjør 5,6 prosent av elevene, 6,8 prosent av guttene og 4 prosent av jentene.
9 Andel som mottar spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning Andel Barnehage Grunnskolen 3,1 % ( 5,7 % av femåringene) 7,9 % (10,8 % på 10. trinn) Videregående opplæring 2,5 % Kun 4 av 10 som har behov for særskilt tilrettelegging får hjelp
10 Hvem mottar spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning Nesten 2 av 3 er gutter Klar overvekt av barn av foreldre med lavt utdanningsnivå Noe overvekt av barn med en minoritetsspråklig bakgrunn som også ofte er i segregerte tilbud Stor variasjon i i utfordringer tilknyttet læring og utvikling En sammenheng med livet på andre livsarenaer Dagens tilbud kan ha en sammenheng med sosial reproduksjon i barnehage og skole
11 Organisering I barnehagen tas enkelte barn ut av felleskapet for å motta spesialpedagogisk hjelp Ca. 60 % av spesialundervisningen i grunnskolen foregår utenfor klassen elever i grunnskolen i spesialskoler/avdelinger eller alternative opplæringstilbud i 2017/18 (3206 elever i spesialskoler i 1975) I videregående opplæring foregår mye av spesialundervisningen i egne segregerte tilbud. Organisering bærer mer preg av ekskludering enn inkludering
12 Problemstilling Hva tenker dere om den økte bruken av alternative opplæringsarenaer? Er dette en bevisst og ønsket utvikling?
13 Kompetanse hos ansatte Ca. 60 % av barn som mottar spesialpedagogisk hjelp i barnehagen har en assistent 50 % av elever som mottar spesialundervisning i grunnskolen har assistent Det har vært en økning i assistentbruk fra 2009/10 til i dag på 80 % Ca. 9,5 millioner assistenttimer i spesialundervisning og ca. 6 millioner lærertimer i 2016/17. Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging møter i alt for liten grad lærere med spesialpedagogisk kompetanse
14 Utvikling, læring, forventinger og oppfølging Utviklingen og læringsutbyttet til barn og unge som mottar spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning er i gjennomsnitt ikke tilfredsstillende, men det gjelder ikke for alle. Det er lave forventninger til denne gruppen av barn og unge, noe som også kan påvirke deres egne forventinger til mestring. Elever som mottar spesialundervisning har lavere trivsel, er mer isolerte og viser mer utagerende atferd. Det er ikke tilstrekkelig kvalitetskrav tilknyttet organisering, innhold, læring og utvikling
15 Problemstilling Hva synes dere om den økte bruken av ufaglærte i arbeidet med spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning? Noen forskere sier det er for lave forventninger til barn som får spesialpedagogisk hjelp og elever med spesialundervisning stemmer det, og evt. hvorfor?
16 PP-tjeneste og sakkyndige vurderinger Ca 80 % av arbeidstiden til PP-tjenesten brukes til å utarbeide sakkyndige vurderinger. Det innebærer omlag 1300 årsverk. Sakkyndige vurderinger brukes primært som grunnlag for enkeltvedtak, og i langt mindre grad som grunnlag for pedagogisk praksis. PP-tjenesten der de ansatte har høy spesialpedagogisk kompetanse, bruker liten tid i og har for stor avstand til i barnehager og skoler
17 Statlig ansvar og oppgaver Det spesialpedagogiske fagområdet står svakt i grunnutdannelsen av lærere Statped driver en omfattende virksomhet med samlet tildeling på ca. 800 millioner kroner og 720 årsverk. Det varier hvor mye kommunene benytter seg av Statped, og det er en uklar oppgavefordeling mellom Statped og PP-tjenesten.
18 Hovedkonklusjon Dagens system for å motta spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning er lite funksjonelt og til dels ekskluderende for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging. Resultatene av virksomheten står ikke i samsvar med den betydelige ressursinnsatsen. Dette får for mange barn og unge negative konsekvenser for mulighetene til videre utdanning, yrkesliv og samfunnsdeltagelse.
19 Analyse av dagens system for for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging Rettighetsorientering innebærer at søkelyset i for stor grad rettes mot det enkelte barn og de vansker og problemer barnet har. Det er et manglende fokus på de muligheter som ligger i å forbedre læringsmiljøet og den pedagogiske praksisen i barnehage og skole. Systemet bidrar til at barnehager og skoler slipper å ha et kritisk søkelys på seg selv og sin egen praksis en avlastningsordning. Det eksisterer få insentiver tilknyttet å realisere målet om en inkluderende barnehage og skole Systemet reproduserer seg selv ved at en rekke fagpersoner og institusjoner har egeninteresser i at det videreføres.
20 Behov for en omfattende omlegging Vi kan ikke fortsette med det vi har gjort siden 1976 om alle barn og unge skal få et likeverdig og tilpasset opplæringstilbud. Ekspertgruppen mener det ikke er tilstrekkelig med med noen små justeringer. Mye har endret seg siden 1976: Kun 10 % av barn i førskolealder gikk i barnehage Kun 60 % av 17-åringene var under utdanning
21 Et helhetlig intervensjonssystem 3. Omfattende, varige og intensive indviduelle tiltak. 1-3 % av barn og unge 2. Støttesystem som gir økt hjelp til barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging % av barn og unge 1. Inkludering og tilpasset opplæring/pedagogisk arbeid i barnehage og skole med fokus på læring og utvikling % av barn og unge
22 TIDLIG INNSATS Barn og unge i barnehage og skole skal få nødvendig hjelp og støtte så snart de møter utfordringer med faglig, sosial og språklig læring eller andre utfordringer i læringsmiljøet Denne formen for tidlig innsats skal iverksettes både i barnehagen og grunnskolen, og den er særlig viktig tidlig i utdanningsløpet. 22
23 Et helhetlig system Alle barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging i barnehage og skole skal få nødvendig hjelp og støtte der de er. Denne hjelpen og støtten skal iverksettes tidlig, den skal være tilpasset den enkelte og foregå innenfor inkluderende fellesskap. Alle barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging i barnehage og skole skal møte lærere med relevant og formell pedagogisk kompetanse. Den pedagogiske veiledningstjenesten skal organiseres slik at den er nærmest mulig barnehager og skoler.
24 Pedagogisk støttesystem Eksempler på utfordringer: Forsinket språkutvikling Spesifikke lærevansker Dysleksi, dyskalkuli Atferdsproblemer Minoritetsspråklige barn og unge med språklige utfordringer
25 Ulike tiltak og strategier Kartleggingssystemer som avdekker om barn og unge har utfordringer med læring i barnehagen og skolen Intensive kurs over 6 8 uker for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging IKO (Identifisering, Kartlegging, Oppfølging) Pedagogisk analyse Lærerspesialister innenfor ulike fagområder Spesialpedagoger som arbeider fleksibelt i klasser, grupper og med i noen tilfeller med enkeltbarn. Samarbeidslæring
26 Ulike tiltak og strategier forts.: Trening av sosiale ferdigheter Systematisk to-lærersystem i enkeltfag Elevtjeneste Barnevernspedagoger Profesjonelle læringsfelleskap som drøfter læring og utvikling for enkeltbarn og klasser/grupper Systematisk samarbeid med helsesøster Differensierte læremidler for ulike grupper av barn og unge
27 Varige og omfattende individuelle tiltak: Multifunksjonshemmede barn og unge og noen med store fysiske funksjonshemminger vil ha behov for assistanse til bevegelse og pleie som må gis av egne ansatte. Noen utviklingshemmede barn og unge har behov for at noen av læringsmålene brytes ned i enkeltdeler som det må arbeides med individuelt Noen barn og unge med tale- og språkproblemer vil ha behov for individuell og spesialisert opplæring Noen hørselshemmede barn og unge har behov for opplæring i tegnspråk, tilrettelegging av teleslynger o.l. Noen synshemmede elever trenger mobilitetstrening og er avhengig av hørsel og taktile sanser i læringsprosessen
28 Et helhetlig intervensjonssystem Støtte til barn og unge Varige og intensive individuelle tiltak Støttesystem i den enkelte skole og barnehage for barn og unge med behov for tilrettelegging Inkluderende og tilpasset opplæring i barnehage og skole Støtte til lærere Statlig/fylkeskommu nalt støttesystem Kommunal pedagogisk veiledningstjeneste tilknyttet skoler og barnehager Individuell og kollektiv kompetanseheving i barnehage og skole
29 Støtte til barn og unge Inkluderende og tilpasset praksis i barnehage og skole Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging har rett til lærer med godkjent pedagogisk utdannelse Obligatorisk kartlegging og tidlig innsats rett etter skolestart Et pedagogisk støttesystem i alle barnehager og skoler Det skal etableres et pedagogisk støttesystem for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging. Det skal ikke være behov for sakkyndig vurdering og enkeltvedtak for å få hjelp De pedagogiske ressursene i støttesystemet skal være målrettede, fleksible og iverksettes hurtig. Varige og omfattende individuelle tiltak Barn og unge med behov for individuelle tiltak med klare avvik fra læreplan og rammeplan skal sikres dette
30 Støtte til lærere, skoler og barnehager Samarbeid og kompetanseheving i barnehager og skoler De desentraliserte kompetansemidlene skal brukes for å utvikle nødvendig spesialpedagogisk kompetanse. En lokal pedagogisk veiledningstjeneste Det etableres en pedagogisk veiledningstjeneste som primært finnes i skoler og barnehager. Høy kompetanse nærmest mulig barn og unge Veiledningstjenesten skal utrede, analysere, veilede og hjelpe pedagogisk ansatte samt bidra til relevant kompetanseheving Det overføres ca. 300 stillinger fra dagens Statped til veiledningstjenesten. Ved at det ikke lenger utføres sakkyndige vurderinger frigjøres i tillegg ca 1300 stillinger i dagens PP-tjeneste
31 Støtte til lærere, skoler og barnehager (forts.) Statlige/fylkeskommunale tjenester Statped sitt ansvar for utvikling av spesialpedagogisk læringsressurser overføres Utdanningsdirektoratet Overføring av tjenester til de nye fylkeskommunene for grupper av barn og unge kommunene ikke har kompetanse i forhold til. Landsdekkende tjenester som f.eks. til døvblinde drives videre og legges til en av de nye fylkeskommunene Oppgavene til samisk spesialpedagogisk tjeneste overføres til fylkeskommunen Troms/Finnmark. Denne får også en landsdekkende funksjon, også i forhold til det lulesamiske og sørsamiske området
32 Nødvendige regelverksendringer Alle barn og unge har rett til barnehage, grunnskole og videregående opplæring. Barnehagen og skolen skal i samarbeid med hjemmet, gi omsorg, fremme læring og møte alle barn og unge med tillit og respekt. Utvalget ser ikke at det er hensiktsmessig med en egen individuell rettighet ut over dette. Retten til spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning faller bort og erstattes med foreslåtte endringer og nye bestemmelser. Rett til lærer med godkjent pedagogisk utdannelse Et pedagogisk støttesystem i alle barnehager og skoler En kommunal pedagogisk veiledningstjeneste Krav til utredning og evaluering av tilbudene og læringsutbyttet Foresatte skal ha medvirkning og klagerett
33 Andre tiltak Alle lærerutdanningene må i større grad sikre at lærere har bedre kompetanse for å møte barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging Videreutdanningstilbud i spesialpedagogikk må fortsette selv om grunnutdannelsen er på masternivå Det etableres en registrering av utdanningsdata på individnivå fra barnehage til ut videregående opplæring. Forsknings- og utviklingsarbeid tilknyttet barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging styrkes
34 Implementering Ekspertgruppen ser to muligheter for implementering: En gradvis implementering av det helhetlige systemet på landsplan Utprøving av det helhetlige systemet i et eller flere fylker Uavhengig av dette vil det være avgjørende å etablere implementeringsstrategier som sikrer nødvendige endringer i den praksis barn og unge møter
35 Om vi ikke lykkes bedre enn i dag, risikerer vi at en stadig større gruppe av barn og unge opplever utenforskap i barnehage, skole og samfunn. Et inkluderende og demokratisk samfunn kan kun realiseres om barnehager og skoler fungerer som inkluderende og demokratiske institusjoner. Ekspertgruppen mener at disse forslagene vil være et avgjørende bidrag til dette.
Inkluderende fellesskap for barn og unge.
Inkluderende fellesskap for barn og unge. Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging 04.04.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING
Forslag til et helhetlig pedagogisk system Fylkesmannen i Vestfold
Forslag til et helhetlig pedagogisk system Fylkesmannen i Vestfold 13.06.18 1 Foto Ole Jacob Reichelt 2 Ekspertgruppen og sekretariat Ekspertgruppe: Professor Thomas Nordahl, Hamar (leder) Professor Bengt
Inkluderende fellesskap for barn og unge.
Inkluderende fellesskap for barn og unge. Rapport fra ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging 20.06.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. Aalborg
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. Aalborg 26.04.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING Det overordnede målet med ekspertgruppens arbeid
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. Hamar
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. Hamar 23.04.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING Det overordnede målet med ekspertgruppens arbeid
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE. Tiltakskonferansen Oslo, 1. juni 2018 Mari Vaage Wang
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING Tiltakskonferansen Oslo, 1. juni 2018 Mari Vaage Wang MANDATET Forslag til endringer som
Inkluderende fellesskap for barn og unge. Rapport fra ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging
Inkluderende fellesskap for barn og unge. Rapport fra ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE Analyse, tiltak og konsekvenser
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE Analyse, tiltak og konsekvenser EKSPERTGRUPPENS KONKLUSJONER Dagens system er et ekskluderende system Manglende kompetanse Det ventes for lenge med å gi nødvendig
Saksframlegg. Saksb: Elisabet Roland Arkiv: B00 18/ Dato:
Lillehammer kommune Saksframlegg Saksb: Elisabet Roland Arkiv: B00 18/3271-2 Dato: 04.06.2018 HØRING: RAPPORTEN INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE - BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING I BARNEHAGE
Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging - hva er hovedutfordringene og hva kan gjøres? Thomas Nordahl
Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging - hva er hovedutfordringene og hva kan gjøres? Thomas Nordahl 16.01.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING
Perspektiver på rapportens beskrivelse av utfordringer og anbefalinger. Rolf Øistein Barman-Jenssen
Perspektiver på rapportens beskrivelse av utfordringer og anbefalinger Rolf Øistein Barman-Jenssen 04.04.18 Reaksjoner Reaksjoner Perspektiver F A R PPT Barnehage Spesialpedagog Kontakt- Lærer R e k t
Hva kjennetegner og hvordan kan vi forstå det pedagogiske tilbudet til barn og unge med særskilte behov. Thomas Nordahl
Hva kjennetegner og hvordan kan vi forstå det pedagogiske tilbudet til barn og unge med særskilte behov. Thomas Nordahl 27.10.17 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING
KS ferdig Virke Uke 35 eller 36 Spekter Brudd PBL forhandle i august/september
Tariff 2018 KS ferdig Virke Uke 35 eller 36 Spekter Brudd PBL forhandle i august/september Ragnhild Lied: «Vi må se 3-tallet» «Vi må se 3-tallet» betyr at den gjennomsnittlige lønnsveksten fra 2017 til
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. 23.10.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING Det overordnede målet med ekspertgruppens arbeid er
-Ein tydeleg medspelar. Fagdag/Inntaksmøte. 19. April 2018 Jorunn Dahle
-Ein tydeleg medspelar Fagdag/Inntaksmøte 19. April 2018 Jorunn Dahle Skal gå igjennom Utprøvingsfasen - elevar som står i fare for ikkje å få tilfredsstillande læringsutbytte Magnus Hansen Fjellstad,
Meld. St. 18 ( ) Læring og fellesskap. Regionale konferanser. Seniorrådgiver Jens Rydland
Meld. St. 18 (2010 2011) Læring og fellesskap Regionale konferanser Seniorrådgiver Jens Rydland Historisk utvikling Kraftig utbygging av statlige spesialskoler fra 1951 Hjelpeundervisning introdusert som
Hva kan Statped bidra med inn i 0 24-satsingen? Røros Lasse Arntsen, regiondirektør
Hva kan Statped bidra med inn i 0 24-satsingen? Røros 30.08.17 Lasse Arntsen, regiondirektør Hva er Statped en nasjonal etat under Utdanningsdirektoratet en statlig spesialpedagogisk tjenesteyter en støtte
Høringssvar fra CP-foreningen til Utdanningsdirektoratet 15. august 2018: Ekspertgruppen for barn og unge som har behov for særskilt tilrettelegging
Høringssvar fra CP-foreningen til Utdanningsdirektoratet 15. august 2018: Ekspertgruppen for barn og unge som har behov for særskilt tilrettelegging Hvis du/dere har innspill til ekspertgruppens forståelse
Her finner du forklaring av begreper som blir brukt knyttet til spesialundervisning og oversikt over hvilke roller de ulike aktørene har.
Ordforklaring og roller spesialundervisning Her finner du forklaring av begreper som blir brukt knyttet til spesialundervisning og oversikt over hvilke roller de ulike aktørene har. ARTIKKEL SIST ENDRET:
God praksis er ikke smittsomt FLiK ( ) Thomas Nordahl Høgskolen i Innlandet
God praksis er ikke smittsomt FLiK (2013 2017) Thomas Nordahl Høgskolen i Innlandet 24.08.17 Kartleggingsoversikt Område Informant 2013 - T1 2015 - T2 2017 T3 Barnehage Barn x x x Kontaktpedagog x x x
Evaluering av spesialundervisning i grunnskolen under Kunnskapsløftet
Evaluering av spesialundervisning i grunnskolen under Kunnskapsløftet 27.10.09 Hovedproblemstilling Hvilken sammenheng er det mellom ulike innsatsfaktorer i spesialundervisning (organisering, innhold,
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging Uttalelse - Hovedorganisasjonen Virke Status Innsendt av Innsenders e-post: Innsendt til Utdanningsdirektoratet Innsendt og bekreftet
TILPASSA OPPLÆRING I BARNEHAGE OG SKOLE
TILPASSA OPPLÆRING I BARNEHAGE OG SKOLE PROSEDYRER SPESIALPEDAGOGISK HJELP/SPESIALUNDERVISNING HOLTÅLEN OG RØROS 2008 2 INNHOLD 1 Tilpassa opplæring i barnehage og skole s 3 1.1 Barnehagen s 3 1.2 Skolen
St.meld. nr 18 ( ) Læring og fellesskap. Unni Dagfinrud, seniorrådgiver, Fylkesmannen i Hedmark
St.meld. nr 18 (2010 2011) Læring og fellesskap Unni Dagfinrud, seniorrådgiver, Fylkesmannen i Hedmark 9,00 % 8,00 % 8,4 % 7,00 % 6,00 % 6,2 % 5,00 % 4,00 % 3,00 % 2,00 % 1,00 % 0,00 % 14,00 % 12,00 %
Inkluderende fellesskap i barnehage og skole? John Kristoffersen, kommunalsjef
Inkluderende fellesskap i barnehage og skole? John Kristoffersen, kommunalsjef Oppdraget Vi(Udir) har da ønske om at en representant fra deres region kan holde et innlegg på 15 min om deres perspektiver
Stortingsmelding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap
Stortingsmelding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap Fylkesmannsmøte i Rogaland, 13. des. 2018 Kristina Kvåle, prosjektleder, KD Stortingsmelding høsten 2019: Tidlig innsats og inkluderende fellesskap
IOP. Landsdelssamlinga for PPT og Statped 31. oktober Terje A. Malin avd.leder sammensatte lærevansker
IOP Landsdelssamlinga for PPT og Statped 31. oktober 2018 Terje A. Malin avd.leder sammensatte lærevansker IOP Det er viktig at en IOP er laget slik at den er til praktisk hjelp for lærerne når de skal
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen. Thomas Nordahl
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen 11.05.11 Utfordringer i utdanningssystemet Danske og norske elever skårer relativt dårlig på internasjonale undersøkelser. Gjennomstrømning i ungdomsutdannelsene
Tilstanden og utfordringer for skolene i Hedmark og Oppland
Tilstanden og utfordringer for skolene i Hedmark og Oppland www.fylkesmannen.no/oppland Facebookcom/fylkesmannen/oppland Skolekultur Skolekultur kan oversettes til et begrep om hvordan skoleleder, lærere
Samfunnsviternes synspunkter på rapporten «Inkluderende fellesskap for barn og unge» Høringskonferanse Stjørdal,
Samfunnsviternes synspunkter på rapporten «Inkluderende fellesskap for barn og unge» Høringskonferanse Stjørdal, 20.06.18 Om Samfunnsviterne En fagforening for arbeidstakere med mastergrad/hovedfag innenfor
Statped. - informasjon ved etterutdanningskurs for lærere og ledere i voksenopplæringen i Møre og Romsdal Geiranger, 19.
Statped - informasjon ved etterutdanningskurs for lærere og ledere i voksenopplæringen i Møre og Romsdal Geiranger, 19. oktober 2015 Hva er Statped Statped skal bidra til at barn, unge og voksne med særskilte
Rutiner for skolens arbeid med Tilpassa opplæring (TPO)
Rutiner for skolens arbeid med Tilpassa opplæring (TPO) Mål TPO-team skal bidra til å sikre skolens tilpassa opplæring jfr. 1-3 opplæringsloven Grunnlag for instruks Arbeidsoppgaver og rutiner i forhold
Tilpasset opplæring og spesialundervisning
Tilpasset opplæring og spesialundervisning - Generell utfordring og status - En gang spesialundervisning, alltid spesialundervisning? - Hvordan måle effekten av spesialundervisning? Orkdal/Øy-regionen,
PPT no og i framtida.
PPT no og i framtida http://liuandco.uk/news/diversity-within-architecture Har du møtt ei PP-teneste har du møtt ei PP-teneste FINN PPT! Oppgåvene til PPT Opplæringslova 5.6 - Tenesta skal hjelpe skulen
Kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner og spesialundervisning
JobbAktiv-konferanse «Fremtidens spesialundervisning» Gardermoen 4.februar 2019: Kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner og spesialundervisning Ingrid Fylling Førsteamanuensis ved Nord Universitet og utvalgsmedlem
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging Uttalelse - Foreldreutvalget for barnehager Status Innsendt av Innsenders e-post: Innsendt til Utdanningsdirektoratet Innsendt og
Skolelederkonferansen. Johans Tveit Sandvin
Skolelederkonferansen 2010 Johans Tveit Sandvin Rett til læring Prinsipper som inkludering, likeverdig tilbud og tilpasset opplæring følger av rett og plikt til opplæring Retten til opplæring er ikke bare
SAK er språkkommune fra høsten 2017
SAK er språkkommune fra høsten 2017 Hva er språkkommuner? Språkkommuner er et tilbud om støtte til utviklingsarbeid knyttet til språk, lesing og/eller skriving. Kommuner og fylkeskommuner kan søke om å
Høring - NOU 2016:17 På lik linje. Åtte løft for å realisere grunnleggende rettigheter for personer med utviklingshemming
Høring - NOU 2016:17 På lik linje. Åtte løft for å realisere grunnleggende rettigheter for personer med utviklingshemming Statped viser til Barne- og likestillingsdepartementets brev av 2. desember 2016
I dette notatet presenterer vi statistikk om spesialpedagogisk hjelp i barnehagen og spesialundervisning på grunnskolen og i videregående opplæring.
Hva vet vi om spesialpedagogisk hjelp og spesialundervisning? Statistikknotat 6/2018 I dette notatet presenterer vi statistikk om spesialpedagogisk hjelp i barnehagen og spesialundervisning på grunnskolen
Høringssvar NOU 2016:14 «Mer å hente»
Høringssvar NOU 2016:14 «Mer å hente» Dato: 8. desember 2016 Statped vil innledningsvis peke på det gode arbeidet som er gjort i utvalget. NOU 2016:14 gir, etter Statpeds oppfatning, et svært godt fundament
UTVIKLINGSPLAN for barnehage og skole
UTVIKLINGSPLAN for barnehage og skole 2017-2020 Vedtatt i kommunestyret 25.01.2018 Søgne kommune INNHOLDSFORTEGNELSE Mål og verdigrunnlag side 3 Kjennetegn på god praksis side 4 Vurdering av måloppnåelse
God opplæring for alle
God opplæring for alle Feil ressursbruk Økt kompetanse i system Vi er på vei! Mange elever går ut av grunnskolen uten å realisert sitt potensial for læring. Alle elever lærer og oppnår gode resultater
Grunnskolen Hva har barn krav på?
Grunnskolen Hva har barn krav på? Illustrasjon: Colourbox Ved leder av det fylkeskommunale rådet for likestilling av mennesker med nedsatt funksjonsevne i Oppland. Grunnleggende prinsipper: Retten til
Kultur for læring Kartleggingsresultater. Thomas Nordahl
Kultur for læring Kartleggingsresultater Thomas Nordahl 02.03.17 Skolefaglige prestasjoner Variasjon i skolefaglige prestasjoner mellom skoler i Hedmark (Cohens d = 1,02) Resultater for en barneskole med
Høringssvar på Inkluderende fellesskap for barn og unge
Vår dato Deres dato Vår referanse Vår saksbehandler 13.08.2018 17.04.2018 18/00772 Guro Hovde Avdeling Deres referanse Arkivkode Direkte telefon Seksjon for utdanning 2018/16884 97 74 68 21 og forskning
MØTEINNKALLING SAKLISTE 17/18 OPPRETTELSE AV INTERKOMMUNAL BARNEVERNVAKT
Lillehammer kommune Fagutvalg for oppvekst, utdanning og kultur MØTEINNKALLING Utvalg: Fagutvalg for oppvekst, utdanning og kultur Møtested: Sandvig Møtedato: 14.06.2018 Tid: 09:00-13:00 Eventuelt forfall
Kultur for læring. Lars Arild Myhr
Kultur for læring Lars Arild Myhr 30.05.17 Kultur for læring i Hedmark Kultur for læring en felles satsing for god læring i Hedmark Alle kommunene Fylkesmannen Fagforeningene NHO & KS Foreldreutvalget
Kultur for læring. Lars Arild Myhr
Kultur for læring Lars Arild Myhr 30.03.17 2020 Videreføring & Forarbeid 2016 2020 Kartlegging 3 2016 Kartlegging 1 Analyse Kompetanseutvikling Analyse Kompetanseutvikling 2018 Kartlegging 2 Målsettinger
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen. Thomas Nordahl
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen Thomas Nordahl 24.08.11 Utfordringer i utdanningssystemet Danske elever skårer relativt dårlig på internasjonale undersøkelser sett i forhold til ressursinnsatsen
En gang spesialundervisning, alltid spesialundervisning? Trondheim 18. juni 2013
En gang spesialundervisning, alltid spesialundervisning? Trondheim 18. juni 2013 Helen L. Bargel, Seniorrådgiver, Fylkesmannen i Sør-Trøndelag fmsthlb@fylkesmannen.no Nasjonale føringer Meld. St. nr. 18
Redegjørelse fra Bjugn kommune på hvordan lovbrudd avdekket ved tilsyn høsten 2015 skal rettes.
Redegjørelse fra Bjugn kommune på hvordan lovbrudd avdekket ved tilsyn høsten 2015 skal rettes. Felles nasjonalt tilsyn- «Skolens arbeid med elevenes utbytte av opplæringa» Bjugn kommune, Botngård skole
Spesialundervisning Prinsippnotat vedtatt januar 2015
Vedtatt av FUG-utvalget 2012 2015 Spesialundervisning Prinsippnotat vedtatt januar 2015 Det har vært et politisk mål at færre elever får spesialundervisning og at flere elever med behov for og rett til
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen. Professor Thomas Nordahl, Hamar
Resultater og utfordringer i arbeid med LP-modellen Professor Thomas Nordahl, Hamar 30.10.08 Forståelse av kvalitet i praksis Kvalitativ god opplæring realiserer elevenes potensial for både faglig og sosial
Rolf Øistein Barman-Jenssen PPT Tromsø kommune Fra individ og analyse til system og inkludering
Rolf Øistein Barman-Jenssen PPT Tromsø kommune 17.10.18 Fra individ og analyse til system og inkludering Perspektiver F A R PPT Barnehage Spesialpedagog Kontakt- Lærer R e k t o r Fådelt skole Faglærer
Studieplan 2016/2017
Spesialpedagogikk Studiepoeng: 30 Studiets nivå og organisering 1 / 7 Studieplan 2016/2017 Studiet i spesialpedagogikk er et deltidsstudium på 30 studiepoeng. Studiet består av to emner, hvert på 15 studiepoeng.
Kompetanse og kapasitet i tjenestene for utsatte barn og unge hvordan ivareta dette i kommunene? Hege Nilssen, direktør Utdanningsdirektoratet
Kompetanse og kapasitet i tjenestene for utsatte barn og unge hvordan ivareta dette i kommunene? Hege Nilssen, direktør Utdanningsdirektoratet Sektormålene for barnehage og grunnopplæringen Alle barn skal
BÆRUM KOMMUNE RÅDMANNEN
BÆRUM KOMMUNE RÅDMANNEN Dato: Arkivkode: Bilag nr: Arkivsak ID: J.post ID: 28.05.2018 18/13568 18/115025 Saksbehandler: Kari Kolbjørnsen Bjerke Saksansvarlig: Siv Herikstad Behandlingsutvalg Møtedato Politisk
Eksplosiv økning i spesialundervisning - symptom og/eller strategi? Dag Thomas Gisholt Stjørdal, 3. januar 2013
Eksplosiv økning i spesialundervisning - symptom og/eller strategi? Dag Thomas Gisholt Stjørdal, 3. januar 2013 Litt om Utdanningsdirektoratet Våre omgivelser TRE HOVEDROLLER INNENFOR BARNEHAGE, GRUNNSKOLE,
KVALITETSPLAN FOR GRUNNSKOLEN. Vedtatt av kommunestyret i Gran sak 114/16
KVALITETSPLAN FOR GRUNNSKOLEN 2017 2020 Vedtatt av kommunestyret i Gran 13.10.16 sak 114/16 INNHOLD INNLEDNING... 3 KVALITETSPLANEN: ET DOKUMENT FOR KOMMUNENS AMBISJONER OG MÅLSETTINGER FOR ELEVENES LÆRING
Hvorfor så sein innsats? Lasse Arntsen,
Hvorfor så sein innsats? Lasse Arntsen, 04.02.19 Budskap 1: Lærere, spesialpedagoger og PPT må ha kompetanse om kompetanse Kompetansebegrepet «Kompetanse er å tilegne seg og anvende kunnskaper og ferdigheter
Kvalitetssikring av spesialundervisningen i Lillehammerskolen Felles rutiner for skole og PPT
Kvalitetssikring av spesialundervisningen i Lillehammerskolen Felles rutiner for skole og PPT 18.08.2014 Innhold Fase 1: Førtilmelding og utredning... 2 Plikt til å vurdere utbyttet av opplæringen før
Hvordan forbedre pedagogisk praksis i barnehager og skoler? Thomas Nordahl
Hvordan forbedre pedagogisk praksis i barnehager og skoler? Thomas Nordahl 15.03.16 Endring og forbedring er tap (Reeves, 2009) Et rammeverk for forbedringsarbeid i barnehager og skoler Forskningsbasert
Tilstandsrapport for grunnskolene i Verdal kommune 2010
1 Tilstandsrapport for grunnskolene i Verdal kommune 2010 Opplæringsloven: Skoleeiere plikter å utarbeide en årlig rapport om tilstanden i opplæringen. Tilstandsrapporten skal omhandle læringsresultater,
Til Kunnskapsdepartementet Postboks 8011 Dep 0030 Oslo
Utdanningsforbundet er landets største fagforening for pedagogisk personale med sine ca. 149 000 medlemmer. Utdanningsforbundet vedtok i 2001 å opprette en egen nasjonal avdeling for å ivareta de spesifikke
SAKSFRAMLEGG. Saksbehandler: Mette Anfindsen Arkiv: A20 Arkivsaksnr.: 18/176
SAKSFRAMLEGG Saksbehandler: Mette Anfindsen Arkiv: A20 Arkivsaksnr.: 18/176 SPRÅKKOMMUNE 2018-2019 Rådmannens innstilling: Kommunestyret vedtar at Dønna kommune skal bli språkkommune fra høsten 2018 og
Kvaliteten i skolen. Professor Thomas Nordahl Danmark,05.08.08
Kvaliteten i skolen Professor Thomas Nordahl Danmark,05.08.08 Utfordringer i grunnopplæringen Norske elever skårer relativt dårlig på internasjonale undersøkelser sett i forhold til ressursinnsatsen i
Kollektiv kompetanseutvikling i videregående pplæring. Thomas Nordahl 19.08.15
Kollektiv kompetanseutvikling i videregående pplæring Thomas Nordahl 19.08.15 Utfordringer i videregående opplæring handler ikke om organisering eller insentiver, men primært om kompetanse hos lærere og
Likeverdig opplæring. - et bidrag til å forstå sentrale begreper. Likeverdig opplæring Inkludering Tilpasset opplæring Spesialundervisning
Likeverdig opplæring - et bidrag til å forstå sentrale begreper Likeverdig opplæring Inkludering Tilpasset opplæring Spesialundervisning Utdanningsdirektoratet Utdanningsdirektoratet har ansvaret for utviklingen
Departementet ønsker med denne meldingen å stimulere til at PP-tjenesten i større grad skal kunne arbeide systemrettet (s.91)
TILPASSET OPPLÆRING FORVENTNINGER TIL PP-TJENESTEN I LYS AV MELD. ST. 18 (2010-2011) LÆRING OG FELLESSKAP Departementet ønsker med denne meldingen å stimulere til at PP-tjenesten i større grad skal kunne
Veiledning og kurs Blindernveien skole
Veiledning og kurs gir veiledning og spesialpedagogisk hjelp til skoler i Oslo. Vi tilbyr også gratis kurs som er svært aktuelle for ansatte i skoler og barnehager. Her er oversikt over hva vi kan tilby.
FNT SPESIALUNDERVISNING. Kompetanseløft Finnmark
FNT SPESIALUNDERVISNING Kompetanseløft Finnmark 18.10.2018 MÅL FOR DAGEN Økt forståelse for regelverketpå området spesialundervisning Få kunnskap om hvordan skoleeier, skolene og PPT kan bruke materiellet
Kultur for læring. Lars Arild Myhr
Kultur for læring Lars Arild Myhr 12.05.17 Kultur for læring i Hedmark Kultur for læring en felles satsing for god læring i Hedmark Alle kommunene Fylkesmannen Fagforeningene NHO & KS Foreldreutvalget
Læreplanarbeid vurdering - spesialundervisning
Læreplanarbeid vurdering - spesialundervisning Vurderingsarbeid i skolen - Nasjonale føringer retter stadig større fokus mot elevenes læringsutbytte. - Skoler har fokus på ulike former for vurderingspraksis
TILPASSET OPPLÆRING. Samarbeidsrutiner skole og PPT Orkdal og Agdenes kommune
TILPASSET OPPLÆRING Samarbeidsrutiner skole og PPT Orkdal og Agdenes kommune På skolen har jeg blitt møtt med tillit, respekt og krav og de har gitt meg utfordringer som har fremmet lærelysten min. Gjennom
Saksframlegg. Saksb: Håvard Ulfsnes Arkiv: 14/ Dato: FAGLIGE UTFORDRINGER FOR HØYT PRESTERENDE ELEVER I LILLEHAMMERSKOLEN
Lillehammer kommune Saksframlegg Saksb: Håvard Ulfsnes Arkiv: 14/6366-1 Dato: 06.11.2014 FAGLIGE UTFORDRINGER FOR HØYT PRESTERENDE ELEVER I LILLEHAMMERSKOLEN Vedlegg: Kommunestyresak 0073/14 - Interpellasjon
Rutiner for spesialpedagogisk hjelp /spesialundervisning i barnehage, grunnskole, videregående skole og PPT i Ofoten
(Sist revidert 24.09.10) Rutiner for spesialpedagogisk hjelp /spesialundervisning i barnehage, grunnskole, videregående skole og PPT i Ofoten 1. Kontakt skole/ barnehage og PPT. Ordningen med fast PPT-kontakt
SAKSFRAMLEGG. Saksbehandler: Gunnar Tofsrud Arkiv: 212 Arkivsaksnr.: 16/914
SAKSFRAMLEGG Saksbehandler: Gunnar Tofsrud Arkiv: 212 Arkivsaksnr.: 16/914 TILSTANDSRAPPORT FOR GRUNNSKOLEN 2015 Rådmannens forslag til vedtak: 1. Kommunestyret har drøftet tilstandsrapporten for 2015
FAGPLAN. Planlegging, dokumentasjon og vurdering
FAGPLAN Planlegging, dokumentasjon og vurdering Frampå 2013 2016 «Frampå 2013-2016» er Grenland Barnehagedrifts (GBD) overordnede strategidokument. Det bygger på styringsdokumenter som barnehageloven med
Oslo kommune Utdanningsetaten. Strategisk plan Vetland skole
Oslo kommune Utdanningsetaten Strategisk plan 2018 Vetland skole Innhold Oppsummering Strategisk plan... 3 Elevenes grunnleggende ferdigheter og dybdekompetanse i fag og evne til å skape, tenke kritisk,
Utdanning i samfunnsperspektiv Læringsmiljø og elevresultater. Thomas Nordahl
Utdanning i samfunnsperspektiv Læringsmiljø og elevresultater Thomas Nordahl Innhold Utdanningens betydning for barn og unge. Hva virker og hva virker ikke på læring? Et rammeverk for forbedringsarbeid.
Utdanningssektorens særlige ansvar for barn og unge med habiliteringsbehov
Utdanningssektorens særlige ansvar for barn og unge med habiliteringsbehov Oversikt Grunnleggende regler og prinsipper Tidlig innsats Inkludering i barnehage og skole Tilpasset tilbud og tilpasset opplæring
Kultur for læring. Lars Arild Myhr
Kultur for læring Lars Arild Myhr 30.03.17 2020 Videreføring & Forarbeid 2016 2020 Kartlegging 3 2016 Kartlegging 1 Analyse Kompetanseutvikling Analyse Kompetanseutvikling 2018 Kartlegging 2 Målsettinger
Kvalitet i barnehagen. Professor Thomas Nordahl 08.11.13
Kvalitet i barnehagen Professor Thomas Nordahl 08.11.13 Innhold Barnehagen i samfunnet Kjennetegn ved et godt dannings- og læringsmiljø Presentasjon og drøfting av resultater fra en kartleggingsundersøkelse
Veileder s team - sirkel PPT Indre Salten September 2016 Revidert høst 2017
Veileder s team - sirkel PPT Indre Salten September 2016 Revidert høst 2017 NYE PPT Indre Salten Beiarn, Fauske, Saltdal, Steigen, Sørfold Vertskommune Fauske. Besøksadresse: Storgata 52. Tlf. 75 60 45
Utdanningsetaten i Oslo. Elverhøy skole. Veiledning og kurs
Veiledning og kurs gir veiledning og spesialpedagogisk hjelp til skoler i Oslo. Vi tilbyr også gratis kurs som er svært aktuelle for ansatte i skoler og barnehager. Side 2 Veiledning gir veiledning og
ilj betydning i skolen
LP-modellen og læringsmiljøets ilj betydning i skolen Vejle 20.08.08 Thomas Nordahl Presentasjon av noen forskningsresultater En undersøkelse gjennomført ved årsskifte 2006/2007 blant 9 430 elever fra
Unntatt offentlighet, jf. offvl 13, jf. fvl 13
TILMELDINGSSKJEMA TIL PEDAGOGISK PSYKOLOGISK TJENESTE Gjelder fra 01.12.17 FOR BARN/ UNGDOM I SKOLENE I SKJERVØY KOMMUNE Unntatt offentlighet, jf. offvl 13, jf. fvl 13 Pedagogisk psykologisk tjeneste (PPT)
MIDTVEISVURDERING I VEILEDERKORPSETS VK16 SKOLEEIER: ØRLAND KOMMUNE. Mal for skoleeier
MIDTVEISVURDERING I VEILEDERKORPSETS VK16 SKOLEEIER: ØRLAND KOMMUNE Rapporten fra kommunene skal omfatte følgende: Vurdering av fremdrift og måloppnåelse i utviklingsarbeidet hittil. Kort beskrivelse av
Tilpasset opplæring og spesialpedagogikk
Tilpasset opplæring og spesialpedagogikk Barnehager og skoler i Iveland 2016 0 Innhold INNLEDNING... 2 Planen omhandler:... 2 OVERORDNET MÅLSETTING... 3 Tidlig innsats:... 3 Spesialpedagogisk saksgang
Profesjonelle læringsfellesskap, kjennetegn og muligheter. Thomas Nordahl
Profesjonelle læringsfellesskap, kjennetegn og muligheter Thomas Nordahl 14.03.17 Foreldrenes utdanningsnivå og elevenes skolefaglige prestasjoner Mer enn 3 års høyere utdannning 537 1-3 års høyere utdanning
Forsknings- og utviklingsarbeid i Kultur for læring. Lars Arild Myhr 24. November 2015
Forsknings- og utviklingsarbeid i Kultur for læring Lars Arild Myhr 24. November 2015 Søknad om innovasjonsprosjekt til Norges forskningsråd Målsettinger: Faglige resultater i grunnskolen skal forbedres,
Meld. St 18. Læring og fellesskap
Meld. St 18. Læring og fellesskap Meld.St 18 Læring og fellesskap s2 Meldinger: s3 Meld.St 18 Læring og felleskap. Midtlyngutvalgets innstilling Østbergutvalgets innstilling s4 Tilpasset undervisning og
Tilpasset opplæring tilpasset hvem? Hva vet vi om tilpasset opplæring i norsk skole
Tilpasset opplæring tilpasset hvem? Hva vet vi om tilpasset opplæring i norsk skole Kristin Børte, PhD og Lotta Johansson, PhD Forskere ved Kunnskapssenter for utdanning Faglig råd for PP-tjenestens konferanse
Forsknings- og utviklingsarbeid i Kultur for læring. Lars Arild Myhr 16. Februar 2016
Forsknings- og utviklingsarbeid i Kultur for læring Lars Arild Myhr 16. Februar 2016 Søknad om innovasjonsprosjekt til Norges forskningsråd Målsettinger Utdanningsnivået i befolkningen i Hedmark skal forbedres,
OBS! Overgang barnehage-skole
OBS! Overgang barnehage-skole FORORD Kommunen har et overordnet ansvar for at barn får en god overgang fra barnehage til skole. Barnehage er første del av utdanningsløpet, og kompetansen barnet har tilegnet
Kultur for læring. Lars Arild Myhr
Kultur for læring Lars Arild Myhr 16.05.17 Kultur for læring i Hedmark Kultur for læring en felles satsing for god læring i Hedmark Alle kommunene Fylkesmannen Fagforeningene NHO & KS Foreldreutvalget
Spesialpedagogisk hjelp regelverk og problemstillinger
Spesialpedagogisk hjelp regelverk og problemstillinger 1 Fylkesmannens oppdrag Stimulerer til tverretatlig og tverrfaglig samarbeid som omfatter barn, oppvekst og opplæring, samt følge med på om slikt
Fra og med den heter det friskoleloven og ikke privatskoleloven.
Saksbehandler: Øivind Bøås Vår dato: 27.02.2017 Deres dato: Vår referanse: 2016/8926 Deres referanse: Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet Postboks 8036 Dep 0030 Oslo Høring-NOU 2016:17
NOU 2019: 3 Nye sjanser bedre læring
NOU 2019: 3 Nye sjanser bedre læring Kjønnsforskjeller i skoleprestasjoner og utdanningsløp Avgitt til Kunnskapsdepartementet 4. februar 2019 Mandat Alle elever har rett til like muligheter for god læring