Nasjonalt folkehelseinstitutt. Prevalens av infeksjoner og antibiotikabruk i helseinstitusjoner (PIAH) Overvåkingsmal for sykehus
|
|
- Ine Davidsen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Prevalens av infeksjoner antibiotikabruk i helseinstitusjoner (PIAH) Overvåkingsmal for sykehus Mai 2010
2 Innhold 1 Forord Formål Endringer Om overvåkingen (del 1 2) Tidspunkt for prevalensundersøkelsene Pasienter som skal inkluderes i overvåkingen Del 1: Overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner Helsetjenesteervervete infeksjoner som det er obligatorisk å overvåke Helsetjenesteervervete infeksjoner som kan overvåkes i tillegg (frivillig) Gjennomføring av overvåkingen Definisjoner Spesialitetskoder Innlagte opererte pasienter Helsetjenesteervervet infeksjon Egne andres infeksjoner 6 5 Del 2: Overvåking av systemisk antibiotikabruk (frivillig) Gjennomføring av overvåkingen av systemisk antibiotikabruk Definisjoner Systemisk antibiotikabruk Variabler i overvåkingen av systemisk antibiotikabruk 8 6 Kvalitetssikring (del 1 2) Oppsummering rapportering til Folkehelseinstituttet (del 1 2) Konfidensialitet (del 1 2) Publisering (del 1 2) Bruk av resultatene (del 1 2)...12 Vedlegg Vedlegg 1 Spesialitetskoder...13 Vedlegg 2 Overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner - kortversjon av malen til bruk på avdelingene (PIAH del 1)...14 Vedlegg 3 Overvåking av antibiotikabruk - kortversjon av malen til bruk på avdelingene (PIAH del 2)...15 Vedlegg 4 Infeksjoner - registreringsskjema for bruk i avdelingene (PIAH del 1)...16 Vedlegg 5 Infeksjoner - summeringsskjema (PIAH del 1)...17 Vedlegg 6 Systemisk antibiotikabruk - registreringsskjema (PIAH del 2)...18 Vedlegg 7 Definisjonssett - helsetjenesteervervete infeksjoner (PIAH del 1)...19 Overvåkingsmal PIAH 2010
3 1 Forord Prevalensundersøkelser av helsetjenesteervervete infeksjoner har lang tradisjon i Norge. Som eneste land i verden har Norge siden 1995 hatt obligatorisk overvåking av infeksjoner i sykehus. Siden 2002 har en felles nasjonal mal for prevalensregistrering vært brukt. Prevalensmetoden har en rekke fordeler. Den er relativt lite arbeidskrevende egnet til å grovpeile egen institusjon for infeksjonsforekomst over tid. Man kan så utvide med variabler som er av interesse lokalt. Fokuset på helsetjenesteervervete infeksjoner som oppstår ved registreringen, er dessuten i seg selv et forebyggende tiltak. Likevel er prevalensen av infeksjoner som avdekkes for enkeltinstitusjoner lite egnet til å påvise reelle ulikheter mellom sykehus. Dette skyldes både lavt antall pasienter få forklaringsvariabler, dvs. mangel på data som kan korrigere for forhold som ellers skiller institusjonene. Prevalensregistreringen er nyttig lokalt ved å kunne vise mønstre slik som hvilke infeksjoner som hovedsakelig er et problem i avdelingene institusjonen. I tillegg gir registreringen en nasjonal oversikt over trender forekomst av helsetjenesteervervete infeksjoner. I Nasjonal strategi for forebygging av infeksjoner i helsetjenesten antibiotikaresistens ( ) er det satt som mål å etablere systemer for overvåking av antibiotika i sykehus å delta i europisk samarbeid på dette området. Som en følge av dette ble metoden for prevalensregistrering av systemisk antibiotikabruk i sykehus lansert for bruk fra mai Formålet er å skaffe et overordnet bilde av antibiotikaforbruk, spesielt med henblikk på feilbruk av antibiotika for dermed å kunne forebygge resistensutvikling. I strategiplanen fremholdes tilbakemelding til enkeltsykehusene om deres antibiotikabruk som viktigste delmål. Vi håper at vi så kan anvende resultatene til å se på antibiotikabruk på nasjonalt plan. Metoden er utviklet i samarbeid med Regionalt kompetansesenter for rasjonell antibiotikabruk i tidligere Helse Øst RHF 1 smittevernpersonell på sykehus. Variablene er valgt for å gjøre det mulig for Folkehelseinstituttet å levere nasjonale data til det europeiske overvåkingssystemet European Surveillance of Antibiotic Consumption, Hospital Care Subproject (ESAC). Antibiotikaregistreringen er frivillig, men sykehusene oppfordres til å ta metoden i bruk. 1.1 Formål Formålet med prevalensundersøkelsene er å på en enkel måte få oversikt over infeksjonsforekomst (del 1) bruk av systemisk antibiotika (del 2) i de enkelte sykehusene nasjonalt. Resultatene kan brukes i vurderingen av smitteverntiltak for å bidra til rasjonell antibiotikabruk i institusjonen. Undersøkelsene setter fokus på infeksjonsforebygging i hele institusjonen. I tillegg er det viktig å skaffe et bilde av forbruk av antibiotika i sykehus i Norge, med henblikk på å forebygge feilbruk av antibiotika resistensutvikling. Registrering av data i vårt dataverktøy åpner for å kunne hente ut rapporter til dette formålet. 1 Takk til Jon Birger Haug Overvåkingsmal PIAH
4 2 Endringer I 2009 ble det gjort en del endringer presiseringer i malen på bakgrunn av evalueringen av prevalensovervåkingssystemet som ble foretatt i Videre ble prevalensundersøkelsen utvidet til å bestå av to deler: Del 1 omhandler registrering av helsetjenesteervervete infeksjoner er som tidligere obligatorisk å delta i. Del 2 tar for seg bruk av systemisk antibiotika er frivillig å delta i. I tillegg har vi gjort noen endringer i malen i 2010 på bakgrunn av erfaringer fra utprøvningen av 2009-malen. De viktigste endringene i malen foretatt i (utover utvidelsen med del 2) er listet opp her: Endringer i del 1 for registrering av helsetjenesteervervet infeksjoner Endring av definisjoner fra modifiserte til fullverdige Centers for Disease Control and Prevention (CDC)-definisjoner. Alle de tre typene postoperative sårinfeksjoner registreres (overflatisk, dyp organ/hulrom). Psykiatriske avdelinger skal ikke inkluderes i overvåkingen. Nytt kodeverk for spesialiteter benyttes (Vedlegg 1). Fritekst på avdeling/spesialitet er innført, slik at det er mulig å skrive inn navnet på avdeling (frivillig, kun til lokal bruk). Antibiotikabruk registreres nå kun i del 2. Det er mulighet for fire datainnleveringer til Folkehelseinstituttet per år. Det er mulig å legge inn overvåkingsdata for alle typer helsetjenesteervervete infeksjoner. Registrering av svarprosent på de respektive sykehusene er tatt ut. Men man skal fortsatt registrere de avdelingene som ikke er med i undersøkelsen. Endringer i del 2 for registrering av systemisk antibiotikabruk Vi regner nå så bruk av urinveisantiseptikumet Metenamin (Hiprex ) som systemisk antibiotikabruk. Indikasjon registreres nå for hvert forskrevne medikament Variabelen tidspunkt i behandlingsforløpet er tatt ut av registreringen I tillegg vil vi nevne en endring som høyst sannsynlig kommer snart: det vil bli innført et løpenummer i del 2 for å ha muligheten til å kvalitetssjekke dataene for hver enkelt pasient. Vi avventer en forskriftsendring for å få tillatelse til dette. Løpenummeret vil genereres i dataverktøyet. Overvåkingsmal PIAH
5 3 Om overvåkingen (del 1 2) Undersøkelsen består av to deler. Del 1 omfatter registrering av helsetjenesteervervete infeksjoner er obligatorisk. Del 2 omfatter bruk av systemisk antibiotika deltakelse er frivillig. Fra med 2008 ble det mulig å delta i fire prevalensundersøkelser i året. Resultatene fra de to obligatoriske undersøkelsene blir analysert nasjonalt offentliggjort. Resultatene fra de to frivillige tilleggsundersøkelsene vil være tilgjengelige for de deltagende sykehusene gjennom dataverktøyet Data om infeksjonstyper utover de som det er obligatorisk å registrere i del 1 data fra antibiotikaovervåkingen (del 2) kan kun registreres elektronisk. 3.1 Tidspunkt for prevalensundersøkelsene Datoene for prevalensundersøkelsene i påfølgende år offentliggjøres ca i uke 46 på Folkehelseinstituttets hjemmesider ( på MSIS-rapport. De to obligatoriske undersøkelsene vil som regel gjennomføres i uke 22 48, med forbehold om tilpasning til helligdager o.l. De to frivillige tilleggsundersøkelsene vil som regel gjennomføres i uke Pasienter som skal inkluderes i overvåkingen Alle pasienter som er inneliggende klokka 08:00 på undersøkelsesdagen skal inkluderes, unntatt dagpasienter, pasienter på rusenheter ved psykiatriske avdelinger. Pasienter i permisjon fra sykehuset eller med opphold på pasienthotell tilknyttet sengeposter skal så registreres som inneliggende. Merk i tillegg følgende presiseringer: Pasienter som ligger på intensiv- oppvåkningsavdelinger registreres under spesialitetskodene Kirurgisk intensiv / overvåking eller Medisinsk intensiv / overvåking, ikke til spesialiteten(e) på de sengepostene de opprinnelig var tilknyttet. Ved barselposter registreres mor barn hver for seg. Pasienter med opphold på pasienthotell tilknyttet sengeposter registreres under spesialitetskoden på den avdelingen de er innskrevet på. Pasienter i permisjon registreres under spesialitetskoden på den avdelingen de er i permisjon fra. 4 Del 1: Overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner Alle somatiske sykehus skal delta i overvåking av de fire vanligste helsetjenesteervervete infeksjonene. Sykehusene er pålagt å levere prevalensdata som kvalitetsindikator til Helsedirektoratets Fritt sykehusvalg. Overvåkingsmal PIAH
6 For del 1 av undersøkelsen brukes skjemaene Infeksjoner - registreringsskjema for bruk i avdelingene (PIAH del 1) (Vedlegg 4) Infeksjoner - summeringsskjema (PIAH del 1) (Vedlegg 5). 4.1 Helsetjenesteervervete infeksjoner som det er obligatorisk å overvåke Følgende helsetjenesteervervete infeksjoner skal overvåkes symptomatisk urinveisinfeksjon nedre luftveisinfeksjon postoperativ sårinfeksjon (overflatiske dype sårinfeksjoner infeksjoner i organ/hulrom) blodbaneinfeksjon Tidligere prevalensundersøkelser har vist at disse fire infeksjonstypene utgjør mer enn 75 % av de helsetjenesteervervete infeksjonene. Overvåkingssystemet fokuserer derfor på disse infeksjonstypene. Definisjonene for disse fire infeksjonstypene finnes i Definisjonssett - helsetjenesteervervete infeksjoner (Vedlegg 7). 4.2 Helsetjenesteervervete infeksjoner som kan overvåkes i tillegg (frivillig) Følgende helsetjenesteervervete infeksjoner kan i tillegg registreres: infeksjon i ben ledd infeksjon i sentralnervesystemet infeksjon i hjerte/karsystemet infeksjon i øyet, øret, nesen, halsen eller munnen infeksjon i magetarmsystemet infeksjon i kjønnsorganene infeksjon i hud- bløtvev andre/disseminert infeksjon De fullstendige CDC-definisjonene på engelsk kan fås ved e-posthenvendelse til prevalens@fhi.no. Det ligger så referanse til dem i Vedlegg 7 på Gjennomføring av overvåkingen Fremgangsmåte ved registreringen: Alle sykehus skal gjennomføre del 1 av undersøkelsen. Undersøkelsen gjennomføres av lege/sykepleier på den enkelte post, eller av sykehusets smittevernpersonell. Alle avdelinger mottar malen med aktuelle registreringsskjemaer. Kortversjon av malen finnes i Vedlegg 2 Vedlegg 3. Malen kan lastes ned fra Registrer antall inneliggende pasienter som beskrevet i punkt 3.2. Registrer alle pasienter som etter 48 timers opphold i sykehuset har fått symptomer på symptomatisk urinveisinfeksjon, nedre luftveisinfeksjon, postoperativ sårinfeksjon /eller blodbaneinfeksjon eller som mottar antibiotika for en slik Overvåkingsmal PIAH
7 infeksjon. Det er nå så mulig å registrere andre infeksjonstyper i dataverktøyet til lokal bruk. Da må sykehuset selv utarbeide egnet papirskjema. Velg koder for spesialiteter i Vedlegg 1 bruk definisjoner for helsetjenesteervervete infeksjoner i Vedlegg 7. Legg data fra del 1 inn i databasen på eller send inn papirkopi. 4.4 Definisjoner Spesialitetskoder Klassifisering av spesialitetskoder gjøres i henhold til Spesialitetskoder (Vedlegg 1). Bruk underspesialitetskoder dersom alle pasientene på en avdeling faller inn under samme underspesialitetskode. Når pasienter i én avdeling faller innenfor ulike underspesialitetskoder er det to muligheter for infeksjonsregistreringen (del 1): Å registrere kun hovedspesialitetskoder (markert med uthevet skrift i skjemaet). Å registrere flere underspesialitetskoder på samme avdeling (bruk ett skjema for hver gruppe av pasienter med samme underspesialitetskode). Dersom en avdeling har pasienter som hører til ulike hovedspesialitetskoder registreres flere hovedspesialitetskoder på samme avdeling (bruk ett skjema for hver gruppe av pasienter med samme spesialitetskode). Kommentarfeltet i dataløsningen kan brukes for å beskrive hva som ble gjort, for å sikre kontinuitet ved senere undersøkelser Innlagte opererte pasienter Alle innlagte pasienter i avdelingen klokka 08:00 registreres, jamfør punkt 3.2. I tillegg registreres antall opererte pasienter i avdelingen. Opererte pasienter defineres som de som har gjennomgått et kirurgisk inngrep siste 30 dager (1 år hvis det er innsatt et fremmedlegeme) Helsetjenesteervervet infeksjon En helsetjenesteervervet infeksjon regnes som en infeksjon som oppstår under institusjonsoppholdet, der infeksjonen ikke var tilstede eller i inkubasjonsfasen da pasienten ble innlagt sykehuset. Inkubasjonstiden regnes til 48 timer. Så lenge en pasient på registreringstidspunktet fortsatt behandles med antibiotika for en infeksjon hvor symptomene har avtatt eller opphørt, skal det fortsatt registreres som en infeksjon. Merk at alle helsetjenesteervervete infeksjoner som oppstår etter et opphold ved en annen post, ved et annet sykehus/annen helseinstitusjon (jf punkt Egne andres infeksjoner) enn der pasienten ligger nå, skal telles med. Dersom pasienten er reinnlagt på grunn av en infeksjon som oppsto under forrige opphold, skal så denne infeksjonen telles med. Overvåkingsmal PIAH
8 Alle diagnoser skal være stilt av lege. Det er viktig at de vedlagte CDC-definisjonene benyttes (Vedlegg 7). Merk: Hvis en pasient har to eller flere helsetjenesteervervete infeksjoner skal hver infeksjon registreres for seg Egne andres infeksjoner Både helsetjenesteervervete infeksjoner som er oppstått under opphold på det aktuelle sykehus (registreres som egen ) helsetjenesteervervete infeksjoner som er oppstått på andre helseinstitusjoner sykehus (registreres som andres ), skal inkluderes i overvåkingen. Når flere sykehus med ulik gerafisk lokalisering er organisert sammen, skal de regnes som ulike sykehus. Overvåkingsmal PIAH
9 5 Del 2: Overvåking av systemisk antibiotikabruk (frivillig) Overvåking av systemisk antibiotikabruk kan gjennomføres i forbindelse med alle fire prevalensundersøkelser er frivillig. Dersom sykehusets størrelse tillater det bør all informasjon samles på én dag. For å sikre god datakvalitet er det en fordel at noen få dedikerte personer utfører registreringen i hele sykehuset fordelt over flere dager, fremfor at veldig mange personer involveres i registreringen for å få utført undersøkelsen samme dag. Det er derfor mulig å dele opp registreringen i de ulike avdelingene over tre dager (dvs. selve prevalensdagen (onsdagen), samt dagen før (tirsdagen) etter (torsdagen). Hvis registreringen deles opp, bør man ta for seg alle sengene tilhørende én administrativ enhet (f.eks. medisin, kirurgi) på samme dag. Dersom det er for ressurskrevende å registrere antibiotikabruk på hele sykehuset, kan man velge å kun registrere bruken på enkelte avdelinger. 5.1 Gjennomføring av overvåkingen av systemisk antibiotikabruk Undersøkelsen bør gjennomføres av farmasøyt, lege /eller smittevernpersonell. Flere sykehus har erfart at det er nyttig at farmasøyt smittevernpersonell gjennomfører registreringen sammen. Registrer alle pasienter som er inneliggende på avdelingen kl 08:00 dersom alle faller innunder samme spesialitet. Dersom ikke alle pasientene faller inn under samme spesialitet, registreres antall inneliggende pasienter separat for hver underspesialitetskode (jf Spesialitetskoder). Bruk ett skjema for hver pasientgruppe. Registrer alle pasienter som får systemisk antibiotika som angitt under punkt undersøkelsesdagen på skjemaet i Vedlegg 6, én pasient for hver linje. (Hvis én pasient får mer enn tre antibakterielle medikamenter kan det registreres over 2 linjer i skjemaet.) For profylakse registreres alle pasienter som har mottatt en eller flere doser systemisk antibiotika i løpet av siste døgnet før kl 08:00 på undersøkelsesdagen. For hvert forskrevne antibakterielle medikament registreres medikament, døgndose, administrasjonsmåte, klassifisering av indikasjon for antibiotikaforskrivningen. Når undersøkelsen er gjennomført legges data fra del 2 inn i databasen på (I dataløsningen legges eventuelle flere medikamenter på samme pasient ved å bla om til ny side ved å bruke knappen Nytt medikament samme pasient ) Legg spesielt merke til følgende: Hvis et antibakterielt medikament seponeres i løpet av prevalensdagen, registreres døgndose i selve kuren, selv om pasienten for eksempel kun fikk morgendosen på prevalensdagen. Hvis en pasient får flere systemiske antibiotika for samme indikasjon, registreres medikamentene hver for seg, men på samme linje i skjemaet (Vedlegg 6), (hvis Overvåkingsmal PIAH
10 pasienten ikke får mer enn 3 medikamenter). Samme indikasjon fylles da ut for hver forskrivning. Hvis en pasient får ett systemisk antibiotikum med den hensikt å behandle to samtidige infeksjoner registreres den infeksjonen som antibiotika primært er rettet mot, som indikasjon for antibiotikaforskrivningen Definisjoner Systemisk antibiotikabruk I undersøkelsens del 2 ønsker vi å få registrert bruk av systemisk antibiotika (profylaktisk terapeutisk) i sykehus nærmere spesifisert ved angitte antibakterielle midler midler mot soppinfeksjon: Alle typer antibiotika i følgende ATC-klasser J01 Antibakterielle midler til systemisk bruk J02 Antimykotika til systemisk bruk Følgende enkeltmedikamenter oppført under andre ATC-klasser A07 AA09 Vankomycin (Peroralt) - behandling av C. difficile, oppført under tarmantiseptika P01 AB01 Metronidazol (Peroralt rektalt) - mot anaerobe infeksjoner, oppført under antiparasitære midler J04 AB02 Rifampicin (Peroralt) - stafylokokkmiddel, oppført under antimykobakterielle midler Med systemisk antibiotika forstås antibiotika gitt peroralt (tabletter/kapsler, mikstur), intravenøst, eller som injeksjon. I tillegg har vi valgt å inkludere antibiotika gitt ved inhalasjon rektalt. Bruk av lokalt virkende antibiotika (kremer, øyedråper, vagitorier lignende) skal imidlertid IKKE registreres. I motsetning til ved tidligere prevalensundersøkelser, skal nå så bruk av urinveisantiseptikumet Metenamin (Hiprex ) registreres Variabler i overvåkingen av systemisk antibiotikabruk Medikament, døgndose administrasjonsmåte Registreres som i tabellen under Medikament Døgndose Administrasjonsmåte Oppgi produktnavn (for eksempel Ery-Max ) Oppgis i gram (g), milligram (mg), tablett (tbl)* eller millioner internasjonale enheter (mill. IE) *Brukes kun for kombinasjonspreparater som antall tabletter per døgn. Oral (O), intramuskulær (IM), intravenøs (IV), ved inhalasjon (Inhal), eller rektal (R). Overvåkingsmal PIAH
11 Klassifisering av antibiotikabehandling -profylakse For hver antibiotikaforskrivning, noteres en av kodene nedenfor (Samf, Hei, Kirpro1-3 eller Medpro1-3). Dersom man ikke kan klassifisere antibiotikabehandlingen eller -profylaksen etter disse kodene noteres Ukjent. Kode Samf Hei Kirpro1 Kirpro2 Kirpro3 Medpro1 Medpro2 Medpro3 Ukjent Beskrivelse Behandling for Samfunnservervet infeksjon (community acquired) Symptomer på infeksjonen som antibiotikabehandles startet <48 timer etter innleggelse i sykehus pasienten er ikke overført fra en annen helseinstitusjon Behandling for Helsetjenesteervervet infeksjon. Symptomer på infeksjonen som antibiotikabehandles startet >48 timer etter innleggelse i sykehus Kirurgisk profylakse: Gitt som en enkel dose Gitt flere ganger i løpet av ett døgn Gitt i mer enn ett døgn Medisinsk profylakse Gitt som en enkel dose Gitt flere ganger i løpet av ett døgn Gitt i mer enn ett døgn Antibiotikabehandling av Ukjent klassifisering Overvåkingsmal PIAH
12 Indikasjon for antibiotikabruk: infeksjonstype eller profylakse Når antibiotika gis som profylakse registres en av bokstavkodene (i uthevet skrift i listen nedenfor) avhengig av fokuset profylaksen rettes mot. Når antibiotika gis som behandling skal i tillegg aktuelt underpunkt (liten bokstav) angis, dvs. nærmere klassifisering av infeksjonstypen. Listen er basert på oversatt fra CDCs fullstendige definisjoner. UVI: Urinveisinfeksjon a. Symptomatisk urinveisinfeksjon b. Asymptomatisk bakteriuri c. Andre infeksjoner i urinveiene POSI: Postoperativ sårinfeksjon a. Overflatisk postoperativ sårinfeksjon b. Dyp postoperativ sårinfeksjon c. Postoperativ infeksjon i organ/hulrom BBI: Blodbaneinfeksjon a. Laboratoriebekreftet blodbaneinfeksjon-/sepsis b. Klinisk sepsis ORT: Infeksjon i ben ledd a. Osteomyelitt b. Ledd- eller bursainfeksjon c. Infeksjon i intervertebralskive CNS: Infeksjon i sentralnervesystemet a. Intrakranial infeksjon (hjerneabscess, subdural epidural infeksjon, encefalitt) b. Meningitt eller ventrikulitt c. Spinalabscess uten meningitt KVI: Infeksjon i hjerte/karsystemet a. Infeksjon i arterie eller vene b. Endokarditt c. Myokarditt eller perikarditt d. Mediastinitt ØØNH: Infeksjon i øyet, øret, nesen, halsen, eller munnen a. Konjunktivitt b. Andre øyeinfeksjoner c. Øreinfeksjon eller mastoiditt d. Infeksjon i munnhulen e. Sinusitt f. Øvre luftveisinfeksjon GI: Infeksjon i magetarmsystemet a. Gastroenteritt (unntatt Clostrifium difficile assosiert infeksjon) b. Gastroenteritt - Clostrifium difficile assosiert c. Infeksjoner i magetarmkanalen (unntatt gastroenteritt appendicitt) d. Hepatitt e. Annen intraabdominal infeksjon f. Nekrotiserende enterokolitt hos spedbarn NLVI: Nedre luftveisinfeksjon a. Pneumoni b. Bronkitt, tracheobronkitt, bronkiolitt eller tracheitt, uten tegn til pneumoni c. Andre infeksjoner nedre luftveier/lunger GEN: Infeksjon i kjønnsorganene a. Endometritt b. Infeksjon i episiotomi c. Infeksjon i vaginalstump d. Andre infeksjoner i kvinnelige eller mannlige kjønnsorganer HBI: Infeksjon i hud- bløtvev a. Hudinfeksjon b. Infeksjon i bløtvev c. Infeksjon i trykksår d. Infeksjon i brannsår e. Brystabscess eller mastitt f. Navleinfeksjon g. Pustulose hos spedbarn h. Infeksjon etter omskjæring av nyfødt DI: Disseminert infeksjon UKJ: Ukjent indikasjon Overvåkingsmal PIAH
13 6 Kvalitetssikring (del 1 2) Hvert enkelt sykehus har ansvar for å kvalitetssikre sine egne data. Lege, farmasøyt eller smittevernpersonell ved sykehuset bør vurdere resultatene fra undersøkelsen for å identifisere mulige infeksjonsproblemer /eller feilbruk av antibiotika. Vi anbefaler alle å ha undervisningsopplegg i praktisk gjennomføring av undersøkelsen, inkludert å sikre en enhetlig forståelse av definisjoner som benyttes i overvåkingen. Følgende kontroller bør som et minimum gjennomføres av smittevernpersonell: Sjekk at pasienter registrert med en helsetjenesteervervet infeksjon har vært innlagt i helseinstitusjonen i mer enn 48 timer. Kontroller at alle pasienter innlagt klokka 08:00 er inkludert. Vurder registrerte infeksjoner opp mot rapporter fra laboratoriet dokumentert klinisk informasjon. Hvis det er mange infeksjoner, kan det utføres stikkprøver. Or del 1 kontroller at alle utfylte avdelingsskjemaer (Vedlegg 4) er inkludert i utfyllingen av summeringsskjemaet (Vedlegg 5) Kontroller for liske feil i forhold til antibiotikabruk (for eksempel om det er oppgitt at pasienten står på profylakse mot en infeksjonstype hvor det normalt ikke gis profylaktisk antibiotika). Alle uklarheter i forbindelse med registreringen må diskuteres med aktuelle personer på avdelingen. 7 Oppsummering rapportering til Folkehelseinstituttet (del 1 2) Data fra hver avdeling registreres elektronisk, gjennom det elektroniske registreringsverktøyet som finnes på Resultatene går da direkte inn i databasen. Ved å benytte brukernavn passordet dere får oppgitt ved registrering, får dere tilgang til å legge inn egne resultater hente ut ulike rapporter diagrammer. Hvis enkelte avdelinger ikke gjennomførte registreringen skal dette bemerkes ved at en oppgir hvilke avdelinger som ikke deltok. 8 Konfidensialitet (del 1 2) Den nasjonale databasen inneholder anonyme opplysninger på aggregert (del 1) individnivå (del 2). Overvåkingsmal PIAH
14 9 Publisering (del 1 2) Nasjonale resultater blir publisert på på MSIS-rapport etter hver av de to nasjonale (obligatoriske) prevalensundersøkelsene. I tillegg legger Helsedirektoratet ut resultater i sitt kvalitetsindikatorsystem Fritt sykehusvalg, hvor resultater fra infeksjonsregistreringen (del 1) blir brukt som en av kvalitetsindikatorene publiseres på institusjonsnivå. Helsedirektoratet legger så ut mer detaljerte data fra prevalensundersøkelsene på sine nettsider dette beregnet på helsepersonell administrasjon. Kun resultater fra de to obligatoriske undersøkelsene vil bli publisert nasjonalt. Forskere kan søke om tilgang til data i databasen publisere artikler med resultater. 10 Bruk av resultatene (del 1 2) Ledelsen i det enkelte helseforetaket må sørge for at den enkelte avdeling får tilbakemelding om sine resultater med eventuelle anbefalinger om forbedringer. Infeksjonsproblemer antibiotikabruk som ikke er i tråd med anbefalinger bør følges opp med aktuelle tiltak. Folkehelseinstituttet vil publisere nasjonale rapporter om de fire obligatoriske infeksjonstypene for de to nasjonale undersøkelsene. Sykehusene kan selv hente ut rapporter om alle data de har registrert. Overvåkingsmal PIAH
15 Vedlegg 1 Spesialitetskoder Listen under er basert på Organisasjonskodeverket 2. Hovedspesialitet Kodeverk 8655: Helsehjelps-område S02 Underspesialitet Nærmere utdyping Kirurgi S0201 Generell kirurgi S0202 Barnekirurgi S0203 Endokrin kirurgi S0204 Gastroenterolisk kirurgi S0205 Karkirurgi S0206 Kjeve- ansiktskirurgi Inklusive munnhulesykdommer S0207 Nevrokirurgi S0208 Ortopedisk kirurgi Inklusiv håndkirurgi revmakirurgi S0209 Plastikkirurgi S0210 Thoraxkirurgi Inklusiv hjertekirurgi S0211 Uroli S03 Indremedisin S0301 Endokrinoli metabolisme S0302 Fordøyelsessykdommer S0303 Geriatri S0304 Hematoli (blodsykdommer) S0305 Infeksjonsmedisin S0306 Hjertesykdommer Inklusiv kardioli S0307 Lungesykdommer S0308 Nyresykdommer S0309 Dialyse S04 Fødselshjelp kvinnesykdommer S0401 Generell gynekoli S0402 Gynekolisk onkoli S0403 Obstetrikk Inklusiv barsel S05 Hud- veneriske sykdommer S06 Barnesykdommer Pediatri S0601 Nyfødtmedisin S0602 Barneintensiv S07 Nevroli S0701 Generell nevroli S0702 Cerebrovaskulære sykdommer Dvs slagenhet S0703 Epilepsi S09 Øre-nese-hals S10 Øyesykdommer S11 Onkoli S12 Revmatoli S16 Fysikalsk medisin/rehabilitering Kodeverk 8651: Akutt-, anestesi- intensivmedisin A02 K A03/A04 M A03/A04 A06 Observasjon Kirurgisk intensiv / overvåking Medisinsk intensiv / overvåking Akuttmottak I forhold til det opprinnelige organisasjonskodeverket, har vi fjernet noen underkategorier gitt nærmere utdyping av andre. Videre har vi slått sammen kodene for intensiv overvåking, så delt denne gruppen videre inn i én kirurgisk én medisinsk kategori. 2 Organisasjonskodeverk for spesialisthelsetjenester, tidligere OK-2007 før det BEK/Basiskodeverk, ligger til grunn for Register for enheter i spesialisthelsetjenesten, IR-RESH. Det er en nasjonal database i Norsk Helsenett, brukes så i Norsk pasientregister. Overvåkingsmal PIAH
16 Vedlegg 2 Overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner - kortversjon av malen til bruk på avdelingene (PIAH del 1) Ansvarlig ved denne avdelingen er:... Dato for prevalensregistreringen:... Ved spørsmål om undersøkelsen kontaktes smittevernansvarlig:. Ved deltagelse i PIAH del 1 om helsetjenesteervervete infeksjoner (obligatorisk) registres: Totalt antall inneliggende pasienter klokka 08:00. Totalt antall pasienter som har gjennomgått en operasjon de siste 30 dager (ett år hvis det er innsatt et fremmedlegeme). Alle pasienter med symptomatisk urinveisinfeksjon, nedre luftveisinfeksjon, postoperativ sårinfeksjon (overflatisk, dyp eller organ/hulrom infeksjon), eller blodbaneinfeksjon. Merk at kun infeksjoner som oppstår etter 48 timers innleggelse regnes som helsetjenesteervervet infeksjon. Pasienter med helsetjenesteervervete infeksjoner som har oppstått på andre helseinstitusjoner. Disse registreres som andres infeksjon. Vedlagte spesialitetskoder definisjoner benyttes. Når undersøkelsen er gjennomført, sendes data til den som organiserer undersøkelsen for hele sykehuset. Han/hun vil så kvalitetssjekke summere dataene før de oversendes til Folkehelseinstituttet. Presiseringer: Pasienter som ligger på intensiv- oppvåkningsavdelinger registreres som tilhørende disse spesialitetskodene, ikke til spesialitetskodene på de sengepostene de opprinnelig var tilknyttet. Pasienter med opphold på pasienthotell registreres som tilhørende spesialitetskoden på den avdelingen de er innskrevet på. Pasienter i permisjon registreres som tilhørende spesialitetskoden på den avdelingen de er i permisjon fra. Ved barselposter registreres mor barn hver for seg. Hvis en pasient har flere helsetjenesteervervete infeksjoner skal hver infeksjon registreres separat. Bruk underspesialitetskoder dersom pasienter på en avdeling faller inn under samme kode. Dersom en avdeling har pasienter som faller innenfor ulike underspesialitetskoder, bruk enten kun hovedspesialitetskode (uthevet i skjemaet) for hele avdelingen, eller angi underspesialitetskode for hver enkelt pasientgruppe (bruk da ett skjema for hver pasientgruppe). Dersom en avdeling har pasienter som hører til ulike hovedspesialitetskoder, angi hovedspesialitetskode for hver enkelt pasientgruppe (bruk da ett skjema for hver pasientgruppe). Aktuelle registreringsskjemaer for avdelingene samt øvrige vedlegg distribueres av den som organiserer undersøkelsen for hele sykehuset. Overvåkingsmal PIAH
17 Vedlegg 3 Overvåking av antibiotikabruk - kortversjon av malen til bruk på avdelingene (PIAH del 2) Ansvarlig ved denne avdelingen er: Dato for prevalensregistreringen: Ved spørsmål om undersøkelsen kontaktes smittevernansvarlig:.. Avdelinger i sykehus som så deltar i PIAH del 2 om antibiotikabruk registrerer: Registrer alle pasienter som er inneliggende på avdelingen kl 08:00 dersom alle faller innunder samme spesialitet. Dersom ikke alle pasientene faller inn under samme spesialitet, registreres antall inneliggende pasienter separat for hver underspesialitetskode (jf Spesialitetskoder). Bruk ett skjema for hver pasientgruppe. Registrer alle pasienter som får systemisk antibiotika som angitt under 5.2 undersøkelsesdagen på skjema i Vedlegg 6. For profylakse registreres alle pasienter som har mottatt en eller flere doser systemisk antibiotika i løpet av siste døgnet før kl 08:00 på undersøkelsesdagen. For hver behandling med systemisk antibiotika registreres medikament, døgndose, administrasjonsmåte, klassifisering av antibiotikabehandling profylakse indikasjon for antibiotikabruk. Presiseringer: Hvis en pasient får flere systemiske antibiotika for samme indikasjon, registreres medikamentene hver for seg, men på samme linje i skjemaet. Hvis en pasient får ett systemisk antibiotikum med den hensikt å behandle flere samtidige infeksjoner registreres den infeksjonen som antibiotika primært er rettet mot, som indikasjon for antibiotikabruken. Når undersøkelsen er gjennomført legges data fra del 2 inn i databasen på I dataverktøyet registreres hvert medikament på en egen side, bla om ved å klikke på ny pasient eller på nytt medikament denne pasienten. Aktuelt registreringsskjema distribueres av den som organiserer undersøkelsen for hele sykehuset. Overvåkingsmal PIAH
18 Vedlegg 4 Infeksjoner - registreringsskjema for bruk i avdelingene (PIAH del 1) Navn på avdeling Spesialitetskode Registreringsdato Ant.inneliggende pas. kl 08: Ant. opererte pasienter: Totalt antall infeksjoner: Fyll ut for pasienter med helsetjenesteervervet infeksjoner (hvis én pasient har flere helsetjenesteervervet infeksjoner samtidig skal hver infeksjon registreres separat). Skill mellom infeksjoner som har oppstått ved egen ved andres institusjon Pasientidentifikasjon Innlagt dato Symptomatisk urinveisinfeksjon Nedre luftveisinfeksjon Overflatisk postoperativ sårinfeksjon Dyp postoperativ sårinfeksjon Organ/hulrom infeksjon Infeksjon i blodbanen Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Bruk gjerne flere skjemaer. Returner skjemaet til avdeling for sykehushygiene eller til hygienesykepleier/smittevernkoordinerende lege. Ikke send det til Folkehelseinstituttet. Registrert av (lege) (sykepleier) Overvåkingsmal PIAH
19 Vedlegg 5 Infeksjoner - summeringsskjema (PIAH del 1) Fylles ut av smittevernpersonell Sykehus: Registreringsdato: Kontaktperson ved sykehuset: Avdelinger som ikke har deltatt: Skill mellom infeksjoner som skyldes er oppstått ved egen ved andres institusjon Spesialitetskode (se vedlagt kodeark) Antall innlagte pasienter klokka 08:00 Antall symptomatiske urinveisinfeksjoner Antall nedre luftveisinfeksjoner Antall overflatiske postoperative sårinfeksjoner Antall dype postoperative sårinfeksjoner Antall organ/hulrom infeksjoner Antall infeksjoner i blodbanen Antall opererte pasienter Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Egen Andres Sum for hele sykehuset Data leveres elektronisk ved å fylle ut det elektroniske skjemaet som finnes på Overvåkingsmal PIAH
20 Vedlegg 6 Systemisk antibiotikabruk - registreringsskjema (PIAH del 2) Navn på avdeling: Spesialitetskode: Registreringsdato: Antall inneliggende pasienter kl 08.00: Kontaktperson på avdelingen: Pasient-id Medikament 1 Adm. måte Døgndose Klassifisering Indikasjon Medikament 2 Adm. måte Døgndose Klassifisering Indikasjon Medikament 3 Adm. måte Døgndose Klassifisering Indikasjon Variabel Kommentar Pasient-id Navn eller fødselsnummer. Skal ikke registreres i dataverktøyet, men bes registrert lokalt på skjemaet for eventuell kvalitetssikring Medikament Oppgi produktnavn (for eksempel Ery-Max ) Døgndose Oppgis i gram (g), milligram (mg), tablett* (tbl) eller millioner internasjonale enheter (mill. IE) *Antall tabletter per døgn brukes kun for kombinasjonspreparater Adm.måte Oppgi hvordan antibiotika ble gitt: oralt (O), intramuskulært (IM), intravenøst (IV), ved inhalasjon (Inhal) eller rektalt (R) Klassifisering Samfunnservervet inf. (Samf), helsetjenesteervervet infeksjon (Hei), kirurgisk profylakse (Kirpro1, 2 eller 3), medisinsk profylakse (Medpr1, 2 eller 3) eller ukjent klassifisering (Ukjent) Indikasjon Oppgi infeksjonstype behandlingen eller profylaksen er rettet mot, ev ukjent (se kodeliste under pkt 5.2.2) Registrert av (lege) (sykepleier) (farmasøyt) Overvåkingsmal PIAH
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner våren 2013
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner våren 2013 Hensikten med Folkehelseinstituttets éndags prevalensundersøkelser er på en enkel
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner høsten 2013
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner høsten 2013 Hensikten med prevalensundersøkelsene er på en enkel måte å få en oversikt over
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner vår 2014
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner vår 2014 Hensikten med éndags prevalensundersøkelser er på en enkel måte å få en oversikt over
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk høsten 2012
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk høsten 2012 Hensikten med prevalensundersøkelsene (endagsundersøkelser) er på en enkel måte å få en oversikt over forekomsten av helsetjenesteassosierte
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og helseinstitusjoner for eldre høsten 2009
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og helseinstitusjoner for eldre høsten 2009 Prevalensundersøkelsene ble utført 25. november 2009 på sykehus og i uke 48 (24.-26.
Prevalens av helsetjenesteervervede infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, rehabiliteringsinstitusjoner og helseinstitusjoner for eldre våren 2010
Prevalens av helsetjenesteervervede infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, rehabiliteringsinstitusjoner og helseinstitusjoner for eldre våren 2010 Prevalensundersøkelsene ble utført 2. juni 2010 på
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, NOIS-PIAH. Nettundervisning våren 2015
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, NOIS-PIAH Nettundervisning våren 2015 1 Bakgrunn PIAH nå inkludert i NOIS-registerforskrift Rundskriv fra Helsedirektoratet
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i helseinstitusjoner (PIAH) Registreringsmal for sykehjem
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i helseinstitusjoner (PIAH) Registreringsmal for sykehjem Innhold 1 Innledning... 1 2 Formål... 1 3 Undersøkelsestidspunkt...
PIAH med fokus på overvåking av antibiotikabruk, Overvåkingsdagen 2010. Janne Møller-Stray Lege Avdeling for infeksjonsovervåking
PIAH med fokus på overvåking av antibiotikabruk, Overvåkingsdagen 2010 Janne Møller-Stray Lege Avdeling for infeksjonsovervåking PIAH? Prevalens av Infeksjoner og Antibiotikabruk i Helseinstitusjoner Prevalensundersøkelser
Metode. Prevalensmaler
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, rehabiliteringsinstitusjoner og helseinstitusjoner for eldre (PIAH) våren 2011 Hensikten med prevalensundersøkelsene er på
Brukerveileding for bruk av system for registrering av prevalens av infeksjoner og antibiotikabruk i helsetjenesten (PIAH)
Brukerveileding for bruk av system for registrering av prevalens av infeksjoner og antibiotikabruk i helsetjenesten (PIAH) INNHOLD: BESKRIVELSE AV SYSTEMET...2 Sikkerhetskrav og overføring av data...2
Kasuistikker bruk og tolkning av definisjoner. Thale Berg og Nina Sorknes Avdeling for infeksjonsovervåking Overvåkingsdagen, 11.09.
Kasuistikker bruk og tolkning av definisjoner Thale Berg og Nina Sorknes Avdeling for infeksjonsovervåking Overvåkingsdagen, 11.09.2012 Innledning Definisjon av Helsetjeneste Assosierte Infeksjoner (HAI)
Tabell 1. Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner i sykehus 4. kvartal 2014, etter infeksjonstype
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og rehabiliteringsinstitusjoner høsten 2014 Hensikten med prevalensundersøkelsene er på en enkel måte å få en oversikt over
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner i sykehus våren 2015
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner i sykehus våren 2015 Prevalensundersøkelsene skal gi en oversikt over forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og bruken av antibiotika
Malen Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk (PIAH) i sykehus brukes også for rehabiliteringsinstitusjoner.
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, rehabiliteringsinstitusjoner og helseinstitusjoner for eldre (PIAH) høsten 2011 Hensikten med prevalensundersøkelsene (endagsundersøkelser)
Prevalensundersøkelsen våren 2015 Bruk av systemiske antiinfektiva
Prevalensundersøkelsen våren 2015 Bruk av systemiske antiinfektiva Registreringen av systemiske antiinfektiva i sykehus har vært frivillig siden 2009, men ble fra 2015 obligatorisk. Prevalensundersøkelsen
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og helseinstitusjoner for eldre Våren 2009
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus og helseinstitusjoner for eldre Våren 2009 Prevalensundersøkelsene ble utført 27. mai 2009 på sykehus og i uke 22 på helseinstitusjoner
Oslo universitetssykehus Avdeling for smittevern. Egil Lingaas 09/2011. Oslo universitetssykehus Avdeling for smittevern. Egil Lingaas 09/2011
Overvåkingsdagen 6.september, 211 j helsetjenesteassosiert infeksjon (HAI) Gjennomgang og diskusjon av kasuistikker - bruker vi definisjonene? Infeksjon som ikke var tilstede og som ikke var i inkubasjonsfasen
Malen Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner og antibiotikabruk (PIAH) i sykehus brukes også for rehabiliteringsinstitusjoner.
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehus, rehabiliteringsinstitusjoner og helseinstitusjoner for eldre (PIAH) høsten 2010 Prevalensundersøkelsene ble utført 1. desember
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner høsten 2008
Prevalens av helsetjenesteervervete infeksjoner høsten 2008 Prevalensundersøkelsene ble utført 26.11. 2008 på sykehus, og i uke 48 (24.-28. november) på helseinstitusjoner for eldre. Materialet som presenteres
Prevalensundersøkelsen i sykehus høsten 2015 Bruk av systemiske antiinfektiva
Prevalensundersøkelsen i sykehus høsten 2015 Bruk av systemiske antiinfektiva Registreringen av systemiske antiinfektiva i sykehus har vært frivillig siden 2009, men ble fra 2015 obligatorisk. Prevalensundersøkelsen
NOIS-PIAH XML-import Filformat
folkehelseinstitutt XML-import Filformat Forfatter: Roar Andersen Godkjent av: - 1 av 1 ENDRINGSOVERSIKT... 3 2 INTRODUKSJON... 4 2.1 IMPORTFILEN... 4 3 INFEKSJONSREGISTRERING FOR SPESIALISTHELSETJENESTEN...
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner i sykehus høsten 2015
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner i sykehus høsten 2015 Prevalensundersøkelsene gir en oversikt over forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) i norske sykehus. HAI er infeksjoner
rapport 2004:1 Årsrapport 2003 om sykehusinfeksjoner i kommunale helseinstitusjoner og sykehus
rapport 2004:1 Årsrapport 2003 om sykehusinfeksjoner i kommunale helseinstitusjoner og sykehus Rapport 2004:1 Nasjonalt folkehelseinstitutt Tittel: Årsrapport 2003 om sykehusinfeksjoner i kommunale helseinstitusjoner
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehjem, NOIS-PIAH. Nettundervisning våren 2015
Prevalensundersøkelser av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehjem, NOIS-PIAH Nettundervisning våren 2015 1 Bakgrunn PIAH nå inkludert i NOIS-registerforskrift Kun sykehjem kan
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk (PIAH) våren 2012
folkehelseinstituttet Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk (PIAH) våren 2012 Hensikten med prevalensundersøkelsene (endagsundersøkelser) er på en enkel måte å få en oversikt
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehjem våren 2015
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk i sykehjem våren 2015 Prevalensundersøkelsene skal gi en oversikt over forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og bruken
Nasjonal overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner i norske sykehus
Nasjonal overvåking av helsetjenesteervervete infeksjoner i norske sykehus Hege Line Løwer Seniorrådgiver Avdeling for infeksjonsovervåking Nasjonalt folkehelseinstitutt 1 Nasjonale systemer for overvåking
Smittevernloven Veileder Definisjon og klassifikasjon av sykehusinfeksjoner Statens helsetilsyn og Folkehelsa IK-2556 Desember 1996
Smittevernloven Veileder Definisjon og klassifikasjon av sykehusinfeksjoner Statens helsetilsyn og Folkehelsa IK-2556 Desember 1996 Saksområdet som dette rundskrivet handler om forvaltes av Sosial- og
Kvalitetsindikatorer. Kilde: Helsenorge.no Hans Petter Bergseth
Kvalitetsindikatorer Kilde: Helsenorge.no Hans Petter Bergseth Kilde Helsenorge.no https://helsenorge.no/kvalitet-seksjon/sider/kvalitetsindikatorer- Rapportene er tatt ut av Hans Petter Bergseth Kvalitet
Europeiske kasusdefinisjoner -hva betyr dette for oss? Overvåkingsdagen 2013 Thale Cathrine Berg 10. september 2013
Europeiske kasusdefinisjoner -hva betyr dette for oss? Overvåkingsdagen 2013 Thale Cathrine Berg 10. september 2013 Bakgrunn CDC-definisjoner for helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) i NOIS-POSI og
If you can`t count it, it doesn`t count
If you can`t count it, it doesn`t count Hvordan vi registrerer, kvalitetssikrer og bruker prevalensdata ved Sørlandet sykehus Grethe Ørnevik, Hygienesykepleier Siri Johanne Boye, Smittevernoverlege Nasjonal
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og bruk av systemiske antiinfektiva i sykehjem høsten 2015
Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og bruk av systemiske antiinfektiva i sykehjem høsten 2015 Prevalensundersøkelsene gir en oversikt over forekomsten av helsetjenesteassosierte infeksjoner
Helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og overvåking av antibiotikabruk på sykehjem
Helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og overvåking av antibiotikabruk på sykehjem Stavanger 05.04.2011 Horst Bentele Rådgiver Nasjonalt Folkehelseinstituttet Disposisjon HAI i Norge Effekt av overvåkning
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk Fylkeskonferanse i Rogaland, Stavanger 2017 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant
Bakgrunn... 1. Innlogging... 1. Brukere med tilgang... 3. Registrere infeksjoner... 4. Registrere antibiotika... 5. Registreringer...
INNHOLD Bakgrunn... 1 Innlogging... 1 Brukere med tilgang... 3 Registrere infeksjoner... 4 Registrere antibiotika... 5 Registreringer... 8 XML (for sykehus)... 9 Rapporter... 9 Validering/logiske kontroller...
Infeksjoner på sykehjem. Anne Mette Koch FoU-avd Haukeland Universitetssykehus sept. 2009
Infeksjoner på sykehjem Anne Mette Koch FoU-avd Haukeland Universitetssykehus sept. 2009 Hva skal jeg snakke om? Hva kjennetegner sykehjemsbeboeren? Risikofaktorer for infeksjoner Konsekvenser av infeksjoner
Styresak 84-2015 NOIS årsrapport 2014 - nasjonale tall og resultater for Nordlandssykehuset HF
Direktøren Styresak 84-2015 NOIS årsrapport 2014 - nasjonale tall og resultater for Nordlandssykehuset HF Saksbehandler: Tonje Elisabeth Hansen Saksnr.: 2014/2701 Dato: 10.08.2015 Dokumenter i saken: Trykt
NOIS PIAHnett -Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk
NOIS PIAHnett -Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk Fylkeskonferanse i Møre og Romsdal, Molde 2016 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Hensikten
Overvåking av helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og antibiotikabruk på sykehjem
Overvåking av helsetjenesteassosierte infeksjoner (HAI) og antibiotikabruk på sykehjem Møre og Romsdal, februar 2013 Horst Bentele Rådgiver Nasjonalt Folkehelseinstituttet Disposisjon Hvorfor fokusere
Spørsmål om innholdet rettes til Folkehelseinstituttet. Publikasjonen kan ha begrenset gyldighet.
Smittevernloven Veileder Definisjon og klassifikasjon av sykehusinfeksjoner Statens helsetilsyn og Folkehelsa IK-2556 Desember 1996 Innhold Forord Definisjoner av sykehusinfeksjon 1 Urinveisinfeksjon 2
NOIS, Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og utbrudd på sykehjem
NOIS, Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og utbrudd på sykehjem Smittevernkonferanse i Hedmark og Oppland, Hamar 2014 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant ramme- og
Infeksjoner etter kirurgiske inngrep
Ny statistikk (NOIS-29) Infeksjoner etter kirurgiske inngrep Resultater fra NOIS-29 viser at infeksjonsforekomst etter de ulike kirurgiske inngrepene som er inkludert i overvåkingen varierer. Blant de
NOIS, Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og utbrudd på sykehjem
NOIS, Prevalens av helsetjenesteassosierte infeksjoner og utbrudd på sykehjem Smittevernkonferanse i Førde, Sogn og Fjordane 2014 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant ramme- og
Alle pasienter som gjennomgår det eller de inngrep som overvåkes ved sykehuset, skal inkluderes.
NOIS Rapportering [Oppdatert 28.02.2013 av Daniel Gjestvang] Formålet med NOIS er å forebygge infeksjoner gjennom en fortløpende og systematisk innsamling, analyse, tolkning og rapportering av opplysninger
Styresak NOIS-resultater 3. tertial 2016
Direktøren Styresak 096-2016 NOIS-resultater 3. tertial 2016 Saksbehandler: Beate Sørslett Dato dok: 14.11.2016 Møtedato: 16.11.2016 Vår ref: 2014/2701 Vedlegg (t): Innstilling til vedtak Styret tar saken
PIAHnett: «Implementering av NOIS-forskriften og presentasjon av prevalensundersøkelsen om helestjenesteassosierte infeksjoner»
PIAHnett: «Implementering av NOIS-forskriften og presentasjon av prevalensundersøkelsen om helestjenesteassosierte infeksjoner» Høstkonferanse i Telemark, oktober 2015 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet
PIAHnett: «Implementering av NOIS-forskriften og presentasjon av prevalensundersøkelsen om helestjenesteassosierte infeksjoner»
PIAHnett: «Implementering av NOIS-forskriften og presentasjon av prevalensundersøkelsen om helestjenesteassosierte infeksjoner» Høstkonferanse i Vestfold, november 2015 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet
Aktivitet i kommunale øyeblikkelig hjelp døgntilbud 2017
Aktivitet i kommunale øyeblikkelig hjelp døgntilbud 217 Brukerveiledning Administrative data antall innleggelser Innleggelser etter hvor pasient kommer fra og hvem som har henvist Innleggelser etter tid
Urinveisinfeksjon. Akuttmedisinsk eldreomsorg. Sandnessjøen 24 april Bård Søilen Rådgiver / Intensivsykepleier. TegneHanne
Urinveisinfeksjon Akuttmedisinsk eldreomsorg TegneHanne Sandnessjøen 24 april 2019 Bård Søilen Rådgiver / Intensivsykepleier 1 Disposisjon Generelt Symptomer og funn Diagnostisering og behandling Forebygging
Osteomyelitt Kronisk osteomyelitt hos voksne Mars 2019
Osteomyelitt Kronisk osteomyelitt hos voksne Mars 2019 Plan Osteomyelitt - kort definert Stille diagnosen Behandling Varighet & prognose Marginal definisjon Infeksjon som omfatter beinvevet Stort sett
Høringsuttalelse om endring av NOIS-registerforskrift
Helse- og omsorgsdepartementet Postboks 8011 Dep 0030 Oslo Deres ref: 201102859-/KSEE Vår ref: 09/315-/HMER Dato: 20. oktober 2011 : Høringsuttalelse om endring av NOIS-registerforskrift Vi viser til høringsbrev
Prevalens av HAI og antibiotikabruk (NOIS-PIAH) - Hva er det og hvorfor er det så vanskelig å få alle med?
Prevalens av HAI og antibiotikabruk (NOIS-PIAH) - Hva er det og hvorfor er det så vanskelig å få alle med? Horst Bentele, seniorrådgiver Molde, 29.03.2019 Oppsett Eller hva skal vi lære her? Hvem sier
03.11.2014. «Sjelden kurere, ofte lindre, alltid trøste» .. sårbare mennesker i uvante omgivelser. Forventingsgapet en tillitserklæring.
Forebygging av urinveisinfeksjoner i forbindelse med bruk av urinveiskateter bakgrunn for tiltak og målinger Anne Grimstvedt Kvalvik Revmatolog, dr.med. Leder av Program for pasienttryggleik i Helse Vest
Del 1 - Generell informasjon
Evaluering av NOIS Det overordnede målet med Norsk overvåkingssystem for infeksjoner i sykehustjenesten (NOIS) er å forebygge helsetjenesteassosierte infeksjoner. Nasjonalt folkehelseinstitutt har siden
Stortingets president Stortinget 0026 OSLO
Statsråden Stortingets president Stortinget 0026 OSLO Deres ref Vår ref Dato 16/5371-26.9.2016 Spørsmål nr 1581 til skriftlig besvarelse - Pasienter med antibiotikaresistente er siste fem årene. Jeg viser
Første resultater fra NOIS-1
Første resultater fra NOIS-1 Den første overvåkingsperioden i det nye nasjonale overvåkingssystemet, Norsk overvåkingssystem for infeksjoner i sykehustjenesten (NOIS), ble gjennomført i 2005. Pasienter
Bakgrunn... 1. Innlogging... 1. Brukere med tilgang... 3. Registrere infeksjoner... 4. Registrere antibiotika... 5. Registreringer...
INNHOLD Bakgrunn... 1 Innlogging... 1 Brukere med tilgang... 3 Registrere infeksjoner... 4 Registrere antibiotika... 5 Registreringer... 8 XML-import (for sykehus)... 9 Rapporter... 10 Eksport... 10 Validering/logiske
Uten sikt kan ingen styre Heldagskonferansen Ta tak! Helse Sør-Øst. 15. juni 2016 Smittevernoverlege
Uten sikt kan ingen styre Heldagskonferansen Ta tak! Helse Sør-Øst 15. juni 2016 mette.walberg@vestreviken.no Smittevernoverlege Agenda dere må vente litt på denne Vestre Viken Drammen, Bærum, Kongsberg
Prevalens av HAI og antibiotikabruk (NOIS-PIAH) - Hva er det og hvorfor er det så vanskelig å få alle med?
Prevalens av HAI og antibiotikabruk (NOIS-PIAH) - Hva er det og hvorfor er det så vanskelig å få alle med? Hanne Eriksen 11.06.2018 Relevant ramme- og lovverk 1996 Forskrift om smittevern i helsetjenesten
UVI hos pasienter på sykehjem, -hvem skal behandles? -og med hva?
UVI hos pasienter på sykehjem, -hvem skal behandles? -og med hva? NSHs konferanse om Helsetjenester til eldre 27.09.11 Kjellaug Enoksen overlege ved sykehjem i Bergen kommune Kjellaug Enoksen 27.09.2011
Korleis fremme etterleving av NOISforskrifta. Smitteverndag i Bergen, Hordaland 2014 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet
Korleis fremme etterleving av NOISforskrifta i sjukeheim? Smitteverndag i Bergen, Hordaland 2014 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant ramme- og lovverk 1996 Forskrift om smittevern
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem RASK i Rogaland 30. januar 2018 Sykehjemsoverlege, spesialist i indremedisiner, infeksjonssykdommer og samfunnsmedisin 1 Pasienten i sykehjem Høy alder
Akutt sykdom hos pasient i sykehjem
Akutt sykdom hos pasient i sykehjem Alvorlig sykdom kan bli oversett dersom det startes behandling på feil grunnlag. Gode observasjoner etterfulgt av klinisk undersøkelse og målrettet diagnostikk er avgjørende
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk Fylkeskonferanse i Hedmark og Oppland, Biri 2017 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem RASK i Hordaland, 20. april 2017 Kjellaug Enoksen Sykehjemsoverlege, spesialist i indremedisiner, infeksjonssykdommer og samfunnsmedisin Sykehjemspopulasjon
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i sykehjem 12. april 2018 Kjellaug Enoksen, spesialist i samfunnsmedisin, indremedisin, infeksjonssykdommer. Lege i sykehjem og leder av Norsk forening for alders-
Høring: Læringsmål del 2 og 3 i ny spesialistutdanning av leger (16/35876)
Høring: Læringsmål del 2 og 3 i ny spesialistutdanning av leger (16/35876) Hvordan besvare høringen? Høringen gjennomføres ved hjelp av en kombinasjon av faste svarkategorier og åpne spørsmål. Metodikken
RASK Nordland. NOIS PIAH antibiotika data mai 2015 mars 2019 Start av intervensjonen - mai Grafer av Øyunn Holen (spes. infek.
RASK Nordland NOIS PIAH antibiotika data mai 2015 mars 2019 Start av intervensjonen - mai 2019 Grafer av Øyunn Holen (spes. infek. med) NOIS-PIAH Obligatorisk punktprevalensundersøkelse en dag to ganger
1. Postoperativ sårinfeksjon etter hemicolectiomi
1. Postoperativ sårinfeksjon etter hemicolectiomi Mann 61 år Hemicolectomert pga. ca. coli Dag 14: Utskrevet med overfladisk sårinfeksjon, pågående antibiotikabehandling Dag 35: Cyt. pol. Smerter under
RASK Sogn og Fjordane. NOIS PIAH antibiotika data mai 2015 sept Data et år etter intervensjonen i september Grafer av Øyunn Holen MD
RASK Sogn og Fjordane NOIS PIAH antibiotika data mai 2015 sept. 2018 Data et år etter intervensjonen i september 2017. Grafer av Øyunn Holen MD NOIS-PIAH Obligatorisk punktprevalensundersøkelse en dag
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk
NOIS PIAHnett - Norsk overvåkingssystem for helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk Fylkeskonferanse Nordland, mars 2017 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet Relevant ramme-
Offentlig tilgjengelig NOISresultater. Hanne-Merete Eriksen 10. september 2013
Offentlig tilgjengelig NOISresultater på institusjonsnivå Hanne-Merete Eriksen 10. september 2013 Rapportering av NOIS-data i dag På www.fhi.no kun nasjonale NOIS-tall Data tilbakerapportert på institusjonsnivå
Oppgave: MED3300-2_MIKROBIOLOGI_H18_ORD
Side 14 av 30 Oppgave: MED3300-2_MIKROBIOLOGI_H18_ORD Del 1: Du tar imot en 36 år gammel kvinne i akuttmottaket som legges inn grunnet akutt innsettende feber, frostanfall og redusert almentilstand. Hun
Infeksjoner på sykehjem
Infeksjoner på sykehjem Tromsø 19.11.09 Anne Mette Koch FoU-avd Haukeland Universitetssykehus Sykehjem Største institusjonsvesen 38.000 plasser (17% av alle >80 år) Kvinner 70% av de med fast plass Økt
Infeksjoner i helsetjenesten Omfang og betydning
Infeksjoner i helsetjenesten Omfang og betydning Kurs nr. 25841 Sykehusinfeksjoner, kontroll og forebygging Per Espen Akselsen Litt terminologi Nosokomiale infeksjoner Sykehusinfeksjoner Infeksjoner i
Hvorfor er kliniske opplysninger viktig for en mikrobiolog?
Hvorfor er kliniske opplysninger viktig for en mikrobiolog? En kort reise gjennom medisinsk mikrobiologi. Anita Kanestrøm Senter for laboratoriemedisin Fagområde medisinsk mikrobiologi Vårmøtet 2014 Legens
Infeksjoner etter kirurgiske inngrep
Ny statistikk (NOIS-4) Infeksjoner etter kirurgiske inngrep Resultater fra NOIS-4 (2008) viser at 5,8 % av alle opererte fikk en infeksjon i forbindelse med det kirurgiske inngrepet. Kun 13,3 % av infeksjonene
Erfaring med offentliggjøring av data fra NOIS og MSIS
Erfaring med offentliggjøring av data fra NOIS og MSIS Helseregisterseminar Lysebu 8. november 2011 Bjørn G. Iversen, avdelingsdirektør, Folkehelseinstituttet Inndeling MSIS Meldingssystem for smittsomme
Norsk kvinnelig inkontinensregister (NKIR) Validering av komplikasjoner på Sykehuset Østfold HF for perioden
Norsk kvinnelig inkontinensregister (NKIR) Validering av komplikasjoner på Sykehuset Østfold HF for perioden 2010-2017 Kari Western 1, Tomislav Dimoski 2, Sigurd Kulseng-Hanssen 2, Rune Svenningsen 2 1
Veiledning til NCMP 2008 Innledning
xi Innledning Veiledning til NCMP 2008 Medisinske prosedyrer utføres både i utredning, behandling og oppfølging av pasienter ved somatiske avdelinger. Den norske klassifikasjon for medisinske prosedyrer,
Enhetlig koding på tvers av sykehus og foretak, en utfordring. Sidsel Aardal overlege, dr.med. Helse Bergen
Enhetlig koding på tvers av sykehus og foretak, en utfordring Sidsel Aardal overlege, dr.med. Helse Bergen Enhetlig koding - hvorfor det? -Felles forståelse av kodeverket er viktig. -Sammenlikne aktivitet
Urinveisinfeksjoner og antibiotikabehandling. Jon Sundal 11.09.2013
Urinveisinfeksjoner og antibiotikabehandling Jon Sundal 11.09.2013 1 Definisjoner Urinveisinfeksjon (UVI): Mikrobiell infeksjon, eventuelt med invasjon i vev langs urinveiene. Infeksjonen kan gi symptomer
Overvåking av infeksjoner og antibiotikabruk i helseinstitusjoner for eldre
Overvåking av infeksjoner og antibiotikabruk i helseinstitusjoner for eldre 3. mars 2010 Anja Ramberg Sæther og Hege Line Løwer Avdeling for infeksjonsovervåking Innhold Bakgrunn Kort om relevant lovverk
NOIS-PIAH: kodeverk. Administrasjonsmåte. Aldersgruppe. Beskrivelse 1 PO 2 IM 3 Intravenøst 4 Inhalering 5 Rektalt 9 Ukjent
NOIS-PIAH: kodeverk Administrasjonsmåte 1 PO 2 IM 3 Intravenøst 4 Inhalering 5 Rektalt 9 Ukjent Aldersgruppe 1 0-4 2 5-9 3 10-19 4 20-29 5 30-39 6 40-49 7 50-59 8 60-69 9 70-79 10 80+ 99 Ukjent Indikasjon
Superbrukerforum 15. september 2016 AKS Samhandling Astrid Jones Lie
Superbrukerforum 15. september 2016 AKS Samhandling Astrid Jones Lie Tjenestebasert adressering hva er det? Adresseregisteret ehenvisninger fra fastleger Snart elektronisk mellom HF er? ehenvisninger fra
Infeksjoner etter kirurgiske inngrep
Ny statistikk (NOIS-3) Infeksjoner etter kirurgiske inngrep Resultater fra NOIS-3 (2007) viser at 5,8% av alle opererte fikk en infeksjon i forbindelse med det kirurgiske inngrepet. Kun 16,9% av infeksjonene
Skal skal ikke? Bredspektret antibiotikabehandling til eldre i sykehus. 29.09.2011 Even Reinertsen Medisinsk avdeling SI-Gjøvik
Skal skal ikke? Bredspektret antibiotikabehandling til eldre i sykehus 29.09.2011 Even Reinertsen Medisinsk avdeling SI-Gjøvik 1 Bakgrunn Generell indremedisin / infeksjonsmedisin (Gjøvik, Lillehammer,
NOIS Resultater Det ble levert data fra 51 sykehus. Noen av disse overvåket flere ulike inngrep. Totalt overvåket 6 sykehus
NOIS-2012 Infeksjoner i operasjonsområde Overvåkingen gjennom Norsk overvåkingssystem for antibiotikabruk og helsetjenesteassosierte infeksjoner (NOIS) viser at insidensandelen av alle typer infeksjoner
RAPPORT. Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk (NOIS), antibiotikaresistens (MSIS) og Verdens håndhygienedag
RAPPORT 2018 ÅRSRAPPORT 2017 Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk (NOIS), antibiotikaresistens (MSIS) og Verdens håndhygienedag Årsrapport 2017 Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk
RAPPORT. Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk (NOIS), antibiotikaresistens (MSIS) og Verdens håndhygienedag
RAPPORT 2019 ÅRSRAPPORT 2018 Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk (NOIS), antibiotikaresistens (MSIS) og Verdens håndhygienedag 1 Helsetjenesteassosierte infeksjoner, antibiotikabruk (NOIS),
Vi håper at PP-presentasjonen vil bli til nytte for praksisfeltet. Med vennlig hilsen Britt Hjerpekjønn og Sidsel Riisberg Paulsen
Vi håper at PP-presentasjonen vil bli til nytte for praksisfeltet. Med vennlig hilsen Britt Hjerpekjønn og Sidsel Riisberg Paulsen IV BEHANDLING PÅ SYKEHJEM Fokus på 4 tilstander Dehydrering Urinveisinfeksjon
RASK Vestfold. RASK Vestfold
Tønsberg 12.02.2019 Kjellaug Enoksen, spesialist i samfunnsmedisin, indremedisin, infeksjonssykdommer. Lege i sykehjem og leder av Norsk forening for alders- og sykehjemsmedisin Sykehjemspopulasjon Beboere
Sårinfeksjoner etter kirurgiske inngrep
Ny statistikk fra høsten 21 (NOIS-6): Sårinfeksjoner etter kirurgiske inngrep Overvåkingen gjennom Norsk overvåkingssystem for infeksjoner i sykehustjenesten (NOIS) viser at forekomsten av sårinfeksjoner
Forebygging og behandling av urinveisinfeksjoner
Forebygging og behandling av urinveisinfeksjoner Sør-Trøndersk Demensforum 5. mai 2015 Olav Spigset Overlege, professor dr.med. Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs Hospital Nasjonale faglige retningslinjer
PIAHnett: prevalensovervåking av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk på sykehjem
PIAHnett: prevalensovervåking av helsetjenesteassosierte infeksjoner og antibiotikabruk på sykehjem Smittevernkonferanse i Hordaland, september 2015 Horst Bentele Seniorrådgiver, Folkehelseinstituttet
URINVEISINFEKSJON Sølvi Antonsen Oktober 06 Urinveisinfeksjoner 10-15% 15% prevalens i medisinske avdelinger 1/3 av alle nosokomiale infeksjoner I Norge: - > 100 000 konsultasjoner årlig - > 20 000 sykehusinnleggelser
Vedlegg til kapittel 8: Ventetid til behandling
VEDLEGG Vedlegg til kapittel 8: Ventetid til behandling Tabell v8.1 Ventetidsfordeling i prosent 1 tertial 2002 til. Ordinært avviklede henvisninger til innleggelse. Ventet 2002 2003 2004 2005 2006 Antall
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i
Diagnostikk av infeksjoner hos pasienter i 1 sykehjem 20.-22.05.19 Kjellaug Enoksen, spesialist i indremedisin, infeksjonssykdommer og samfunnsmedisin Leder Norsk forening for alders- og sykehjemsmedisin
Dialysekateter og Kolonisering
Dialysekateter og Kolonisering Spl. Frode Wiklund Hemodialysen St. Olavs Hospital Oslo 25.4.2013 Hemodialysen Selvdialysen Tema Blodtilgang Hemodialysekateter Forskjellige typer (akutt/langtids) Plassering