Absolutt/relativ problematikken: To scenarioer med utgangspunkt i hver av forutsetningene
|
|
- Ruth Tollefsen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 1 Absolutt/relativ problematikken: To scenarioer med utgangspunkt i hver av forutsetningene Bjørn Torger Stokke Leder, Nasjonalt råd for teknologisk utdanning Dekan for sivilingeniørutdanningen, NTNU Kort bakgrunn Med bakgrunn i rapport om karakterbruk i UH sektoren, og andre kommuniserte synspunkt kan det syntes som at brev fra Utdannings- og Forskningsdepartementet av Retningslinjer for bruk av det nasjonale karaktersystemet tolkes/praktiseres ulikt i fagmiljøene. 1
2 Innfallsvinkel her: Bruk motsatt tilnærmelse: To scenarier: Med utgangspunkt i hver av forutsetningene: a) Faglig absolutte krav ligger til grunn for bruk av karakterene b) Relativ plassiffer i følge ECTS skalaen ligger til grunn for bruk av karakterene Jfr idrett: Absolutt: målbart med standardisert metode (tid, meter) Relativ: Rekkefølge blant de som deltok Innfallsvinkel (2) Holdepunkt for de to ulike scenariene i forhold til UFDs brev av : Kommer fram ved ulik vektlegging av de forskjellige delene av brevet 2
3 Innfallsvinkel (3) Analyser muligheten for å lage en konsistent praktisering av UFDs retningslinjer for hver av forutsetningene. Dette inkluderer: 1) Eventuelle tolkninger av begrep i UFDs brev 2) Identifisering av eventuell inkonsistens 3) Identifisering av utfordringer og eventuelle mangler 4) Forventede effekter Data for å underbygge utsagnene: Fra sivilingeniørutdanningen ved NTNU; o.a. Se også: NIFU-STEP rapport 4/2006. T. Næss: Inntakskvalitet og karakterer i høyere utdanning Retningslinjer for bruk av det nasjonale karaktersystemet Brev fra UFD av 10 mai 2004 Grunnprinsipper summert i 3 punkter, samt relasjonen til ECTS skalaen: 1. Karaktersettingen skal ta utgangspunkt i den verbale beskrivelse som er gitt av prestasjoner på de enkelte nivåene, der karakteren C skal gi uttrykk for en jevnt god prestasjon som er tilfredsstillende på de fleste områder og karakteren A for en fremragende prestasjon som klart utmerker seg. Den verbale beskrivelsen må forstås med referanse til anerkjente faglige standarder for det aktuelle studiet og de kunnskapsmål som er satt for det enkelte program eller emne. Kravene vil naturlig stige fra lavere til høyere studienivå. Det eksisterer således ingen forhåndsgitt fordeling av karakterer som noe eksamenseller studiekull skal presses inn i. 3
4 Retningslinjer for bruk av det nasjonale karaktersystemet Brev fra UFD av 10 mai 2004 Grunnprinsipper (2): 2. Skillet mellom bestått karakter og ikke bestått skal beskrives som absolutte krav. Kriterier for bestått karakter skal gjenspeile faglig mestring i emnet, tilpasset det aktuelle studienivå. Kravene til bestått skal ikke gjøres avhengig av endringer i studentenes forutsetninger for å gjennomføre emnet. Grensen mellom bestått og ikke bestått kan settes høyere enn grensen mellom E og F der en kun benytter uttrykkene bestått/ikke bestått og ikke den graderte skalaen. Retningslinjer for bruk av det nasjonale karaktersystemet Brev fra UFD av 10 mai 2004 Grunnprinsipper (3): 3. Den enkelte student skal i utgangspunktet vurderes opp mot hele skalaen, uansett nivå (bachelor/master) og seleksjonsprosess, for å skjelne gode fra mindre gode prestasjoner og rangere studentene innbyrdes. ECTS Når disse prinsippene legges til grunn, er det departementets oppfatning at det norske karaktersystemet vil være i tråd med ECTSsystemets karaktersystem, slik at det generelt ikke vil være nødvendig å oversette norske karakterer til ECTS. 4
5 Scenario A: Absolutt Holdepunkt for dette: Vektlegger pkt 1 og 2 i grunnprinsippene. Praktisering av absolutt må adressere forankringen av med referanse til anerkjente faglige standarder. og kunnskapsmål.. (pkt. 2). Institusjon, nasjonalt, internasjonalt Utfordringer i forhold til pkt 3 og ECTS Scenario A: Absolutt Mulige forventede effekter Bedre karakterer / mindre stryk i studentgrupper som er rekruttert ved en streng seleksjonsprosess (ut fra faglige relevante kriterier). Mulig å underbygge påstanden? Data fra sivilingeniørstudiet ved NTNU, o.a. Det kan også være empiriske korrelasjoner mellom opptakskrav og gjennomstrømning/stryk. Går ikke inn på det i denne gjennomgangen. 5
6 11 12 Scenario A: Absolutt, Mulige forventede effekter Master i teknologi / sivilingeniør; NTNU 5-årige 300 ECTS studieprogram 16 forskjellige studieprogram Totalt: NTNU tar opp 1500 studenter hvert år til disse og de to-årige variantene av disse Opptakskravene er forskjellig for de ulike sivilingeniørprogrammene Noen emner er felles for alle sivilingeniørprogrammene: Er det i disse noen sammenheng mellom studentenes forutsetninger og karakterene de oppnår ved NTNU? Om en slik forskjell konstateres: er dette tilstrekkelig grunnlag for å bruke en utvalgt del av karakterskalaen for emner som er studieprogramspesifikke? 6
7 13 Studieprogram sivilingeniør Bygg- og miljøteknikk Datateknikk Elektronikk Energi og miljø Fysikk og matematikk Geofag og petroleumsteknologi Industriell design Industriell økonomi og teknologiledelse Ingeniørvitenskap og IKT Kjemi- og bioteknologi Kommunikasjonsteknologi Marin teknikk Materialteknologi Nanoteknologi Produktutvikling og produksjon Teknisk kybernetikk UTDANN 14 Struktur på 5-årig Master i teknologi / sivilingeniør ved NTNU År Sem 7,5 SP 7,5 SP 7,5 SP 7,5 SP 5 10 MASTEROPPGAVE (30 SP) 9 IKKETEK 4 (Valgfritt) FORDYPNSEMNE (prosjekt + støtteemner) 4 8 Eksperter i team (Tverrfag. prosj.) annet studieprogram Valgfritt emne 7 TEKBAS 5 IKKETEK 3 Perspektivemne 3 6 MATNAT 4 5 STATISTIKK IKKETEK 2 Teknologiledelse 2 4 MAT 4 MATNAT 3 TEKBAS 4 3 MAT 3 MATNAT 2 TEKBAS MAT 2 MATNAT 1 TEKBAS 2 1 MAT 1 IKKETEK 1: Ex.phil TEKBAS 1: IT grunnkurs EX.FAC () 7
8 15 Karakterer i 3MX for 1910 opptatte studenter i %-andel av studentene Karakter i 3MX Undersøkelse av matematikkresultater blant NTNUs sivingstudenter 16 Karakter Matte 1 NTNU 3MX karakter VGS Kar 6 Kar 5 Kar 4 Kar 3 Kar 2 Antall 25 0 A B C D E F 8
9 17 Karakter Matte 1 NTNU 3MX karakter VGS % vis fordeling innen 3MX karaktergruppene 75 Kar 6 Kar 5 Kar 4 Kar 3 Kar A B C D E F 18 Scenario A: Absolutt Mulige forventede effekter Bedre karakterer / mindre stryk i studentgrupper som er rekruttert ved en streng seleksjonsprosess (ut fra faglige relevante kriterier)? Ja studentgrupper med høyere opptakspoeng har en tendens å prestere bedre i Matte 1 Ja sivilingeniørstudentene ved NTNU har tendens til å presterer bedre i Matte 1 jo bedre karakter i 3MX (vgs) de har Ikke bare sivilingeniørstudiet ved NTNU, se også NIFU Step rapport 4/2006 9
10 Scenario A: Absolutt Effekter av seleksjon - utfordringer Opphoping av gode/dårlige karakterer kan grunngis ut fra praktisering av karakterskalaen i en absolutt forståelse. Men, får en da en tilstrekkelig spennvidde i karakterbruken til å kunne rangere studentene innbyrdes (jfr pkt 3 i grunnprinsippene)? Scenario A: Absolutt Effekter av seleksjon - utfordringer Hva med karakterbruken innenfor samme fagområde hvor det er ulik grad av seleksjon til samme type studie? (sivilingeniør: 3MX krav 4.0 eller bedre ved NTNU, ikke andre steder) Her ligger det trolig utfordringer til karakterpanelene. Det kan syntes som det vil være nyttig å se på karakterbruken i sammenheng med opptakspoeng og strykprosent. 10
11 Scenario A: Absolutt Effekter av seleksjon - utfordringer Er nivellering innen et fellesemner tilstrekkelig til at studentgrupper også kan få samme karakterforskjeller i studieprogramspesifikke emner? I forhold til pkt 2 i grunnprinsipper: Kriterier for bestått karakter skal gjenspeile faglig mestring i emnet, tilpasset det aktuelle studienivå. kan emner brukt i en tverrfaglig sammenheng være en utfordring. Innfallsvinkel her: Bruk motsatt tilnærmelse: To scenarier: Med utgangspunkt i hver av forutsetningene: a) Faglig absolutte krav ligger til grunn for bruk av karakterene b) Relativ plassiffer i følge ECTS skalaen ligger til grunn for bruk av karakterene Jfr idrett: Absolutt: målbart med standardisert metode (tid, meter) Relativ: Rekkefølge blant de som deltok 11
12 Scenario B: Relativ Holdepunkt for dette: Vektlegger særlig pkt 3 og ECTS. Vurderes også å være i samsvar med pkt 2 i den forståelse at de relative andeler av prestasjoner gitt i ECTS skalaen kun berører de som består. Utfordring: Med utgangspunkt i rekkefølge av prestasjonene blant de som deltok, er det en utfordring å få en omforent forståelse av de som deltok. Fra fagpanelene side: Alle studenter som studerer innenfor fagpanelenes virkeområde. Fra institusjonenes side: samme studieområde/studieprogram Scenario B: Relativ Utfordring i forhold til pkt 3 i grunnforutsetning: uansett nivå (bachelor/ master) og seleksjonsprosess, for å skjelne gode fra mindre gode prestasjoner og rangere studentene innbyrdes. Jfr data vist tidligere. Videre, pkt 1 i grunnforutsetning kan oppfattes som i strid med ECTS punktet. 12
13 Karakterbruk Tema som syntes lite diskutert i forbindelse med karakterbruken i høyere utdanning: Sammenheng mellom arbeidsinnsats og karakterer Hva med karakterbruk for emner som inngår i opplæringsdelen av PhD? (jfr pkt 3 i grunnforutsetningene) Forståelse av karakterene (absolutt/relativ) sett i lys av etablering av kvalifikasjonsrammeverk 13
Bjørn Berre, IMT Karakterer resultat og diskusjon om bruk av karakterskalaen Følgende kilder er brukt:
Bjørn Berre, IMT Karakterer resultat og diskusjon om bruk av karakterskalaen Følgende kilder er brukt: Karakterbruk i UH-sektoren http://www.uhr.no/documents/karakterrapport_sluttrapport_31 0506.pdf Karakterrapport
Rapport Karakterpanel teknologiske fag
Rapport Karakterpanel teknologiske fag Periode: Våren 2005 og høsten 2005 Bakgrunn I rapporten fra karakterpanelet for teknologiske fag for perioden høst 2003, vår 2004, og høst 2004 er det gitt en oversikt
Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsen
1 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsen ved NTNU Bjørn Torger Stokke Dekan for sivilingeniørutdanningen NTNU 2 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsen ved NTNU Studieprogram struktur organisering
Dannelse som element i teknologutdanningene
Dannelse som element i teknologutdanningene Anne Borg Prodekan utdanning Fakultet for naturvitenskap og teknologi NTNU Noen fakta om teknologistudiene : 18 integrerte 5-årige studieprogram. Opptak til
Karakterrapport for 2009 med spesiell fokus på masteroppgaver i økonomi og administrasjon Nasjonalt råd for økonomisk-administrativ utdanning (NRØA)
rapport for med spesiell fokus på masteroppgaver i økonomi og administrasjon Nasjonalt råd for økonomisk-administrativ utdanning (NRØA) vedtatt av NRØA 12. 10. 2010 1 Innledning Høsten 2003 ble det innført
Karakterrapport for masterutdanninger i økonomi og administrasjon NRØA/AU-sak 6/08 (5. 2. 2008)
Karakterrapport for masterutdanninger i økonomi og administrasjon NRØA/AU-sak 6/08 (5. 2. 2008) Høsten 2003 ble det innført en ny nasjonal karakterskala basert på ECTS-systemet, en bokstavskala med 5 trinn
Utdanning ved NTNU www.ntnu.no/studier Alexandra Neyts
1 Utdanning ved NTNU www.ntnu.no/studier Alexandra Neyts 2 Utdanningsområder Estetiske fag, kunst- og musikkfag Historie, religion, kultur og idéfag Idrettsfag Informasjonsteknologi og informatikk Lærerutdanning
IET Faglærermøte 26. jan 2007
IET Faglærermøte 26. jan 2007 Dagens saker Studieplan Oppsummering av endringene Forkurs i elektromagnetisme for ingeniørene Bølgeforplantning vs. Fysikk 2 Opptak og rekruttering Karakterbruk FUS- seminar
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for 2011 INNLEGG PÅ UHR-KONFERANSE ASBJØRN BJØRNSET
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for 2011 INNLEGG PÅ UHR-KONFERANSE 26.10.12 ASBJØRN BJØRNSET Analysegruppa i 2011-12 Asbjørn Bjørnset, Universitetet it t t i Bergen, leiar Svein Gladsø, NTNU (2012)
Faglig organisering og samarbeid
Faglig organisering og samarbeid Sissel Ravnsborg Nestleder i NRT (Dekan ved Avd. for teknologi, HiST) Faglig organisering og samarbeiding Disposisjon: - Om UHR og NRT - Bokstavkarakterer - Navn på studieprogram/studieretninger
Studiumnavn 2012 2013 2014
SAMORDNET OPPTAK (omfatter opptak til 3-årige bachelorprogrammer, årsenheter, femårige integrerte masterprogrammer og seksårige profesjonsstu OPPTAKSPOENG ("1-KARAKTERPOENG") NTNU Høgskolen i Gjøvik Arkitektur
Rapport fra karakterpanel for matematikk om bruk av det nye karaktersystemet
Rapport fra karakterpanel for matematikk om bruk av det nye karaktersystemet Norsk matematikkråd satte våren 2006 ned følgende karakterpanel for å vurdere praksis i 2005 ved bruk av det nye karaktersystemet:
Har du sagt A, så må du si B og C og D og noen ganger til og med E og F
Har du sagt A, så må du si B og C og D og noen ganger til og med E og F Om harmonisering av karaktersetting av mastergradsoppgaver innenfor realfag Prof. Carl Henrik Gørbitz, Kjemisk institutt, UiO Studieutvalget
Bokstavkarakterskalaen rapport for 2005-06. Innlegg på UHR-konferanse 29.10.07 v/analysegruppen
Bokstavkarakterskalaen rapport for 2005-06 Innlegg på UHR-konferanse 29.10.07 v/analysegruppen Per Manne 29.10.2007 Forutsetninger Absolutt skala med utgangspunkt i generelle kvalitative beskrivelser vedtatt
Bakgrunn N O T A T. Til: Styret Fra: Rektor Om: Jentepoeng ved opptak til sivilingeniørstudiene. Tilråding:
NTNU S-sak 5/15 Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet 03.03.2015 RE/AMS Arkiv: 2015/1542 Saksansvarlig: Berit Kjeldstad Saksbehandler: Anne Marie Snekvik N O T A T Til: Styret Fra: Rektor Om:
Vår dato Vår referanse /10615 Rektor Deres dato Deres referanse
NTNU Vår dato Vår referanse 21.12.2009 2007/10615 Rektor Deres dato Deres referanse 12.06.2009 20060141 2-/LAA lavi Det Kongelege Kunnskapsdepartement Postboks 8119 Dep, 0032 Oslo Avgrenset forsøk med
KARAKTERUNDERSØKELSE - PROFESJONSRÅDET FOR DESIGNUTDANNING, 08. oktober 2013 ved Kunsthøgskolen i Oslo, kl
Organ Møtested Møtedato og tid Profesjonsrådet for designutdanning Kunsthøgskolen i Oslo, styrerommet 08. oktober 2013 KARAKTERUNDERSØKELSE - PROFESJONSRÅDET FOR DESIGNUTDANNING, 08. oktober 2013 ved Kunsthøgskolen
Master i Teknologi (siv.ing); Maskin Prosess og Produktutvikling UMB opptak fra bachelor i ingeniørfag
i Teknologi (siv.ing); Maskin Prosess og Produktutvikling UMB opptak fra bachelor i ingeniørfag i ingeniørfag - HiØ Maskin Industriell design UMB Maskin Prosess, Produktutvikling Energi Akvakultur i ingeniørfag
Karakterrapport 2005 Nasjonalt råd for teknologisk utdanning
Karakterrapport 2005 Nasjonalt råd for teknologisk utdanning Bakgrunn og prosess Karakterstatistikk teknologi 2005 Anbefalinger Bakgrunn og prosess Brev av 280306 UHR Nasjonale fakultetsmøter nasjonale
Karakterbruk i UH-sektoren 2011
Karakterbruk i UH-sektoren 2011 Rapport fra en arbeidsgruppe oppnevnt av Universitets- og høgskolerådet Versjon 2 justert 22.10.2012 1 1 Innledning 1.1 Bakgrunn Bokstavkarakterskalaen ble innført nasjonalt
Master i Teknologi (siv.ing); Maskin Prosess og Produktutvikling UMB opptak fra bachelor i ingeniørfag
i Teknologi (siv.ing); Maskin Prosess og Produktutvikling UMB opptak fra bachelor i ingeniørfag i ingeniørfag - HiØ Maskin Industriell design UMB Maskin Prosess, Produktutvikling Energi Akvakultur i ingeniørfag
Frafall, overganger og gjennomstrømning. Femårige sivilingeniørprogram siden 2003
1 av 9 Studieavdelingen Seksjon for studieadministrative støttesystemer Notat Til: Forvaltningsorganet for sivilingeniørutdanningen (FUS) Kopi til: Fra: Studieavdelingen Signatur: Frafall, overganger og
Utfordringer med de to karakterskalaene.
Utfordringer med de to karakterskalaene. Karakterbeskrivelse av D og E uegnet for profesjonsutdanningene? Behov for nasjonal samordning av krav til bestått når skalaen B/IB velges brukt? Unni Vågstøl,
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for Innlegg på UHR-konferanse Asbjørn Bjørnset
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for 2009 Innlegg på UHR-konferanse Asbjørn Bjørnset Analysegruppa i 2009-10 Ørjan Arntzen, Studentenes landsforbund/nso Asbjørn Bjørnset, Universitetet it t t i Bergen,
Har du sagt A, så må du si B og C og D og noen ganger til og med E og F
Har du sagt A, så må du si B og C og D og noen ganger til og med E og F Om harmonisering av karaktersetting av mastergradsoppgaver innenfor realfag Prof. Carl Henrik Gørbitz, Kjemisk institutt, UiO UiB
Studienr Navn på studieprogram Fakultet Studiested Studium
Studienr Navn på studieprogram Fakultet Studiested Studium 7141 Afrikastudier - bachelor SU Trondheim Bachelor 7123 Allmenn litteraturvitenskap - bachelor HF Trondheim Bachelor 7135 Antikkens kultur -
- MATRS =R1 /(S1+S2) Brukes hovedsaklig for studieprogram innenfor informasjonsteknologi og informatikk.
NOTAT 6.1.2011 Tema: Orienteringssak: Opptakskrav realfag Sak: 10/11 Til: Det nasjonale fakultetsmøte i realfag Fra: Utdanningsutvalget v/hanne Sølna, UiO Møtedato:8. november 2011 Bakgrunn NFmR ønsker
KARAKTERRAPPORT FOR 2013 OG OM KARAKTERSYSTEMET. Karakterkonferansen Per Manne
KARAKTERRAPPORT FOR 2013 OG OM KARAKTERSYSTEMET Karakterkonferansen 23.10.2014 Per Manne Analysegruppen 2013 2014 Gunnar Bendheim, HiST Svein Gladsø, NTNU Grete Lysfjord, UiN Per Manne, NHH (leder) Kirsti
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for Innlegg på UHR-konferanse Asbjørn Bjørnset
Karakterbruk i UH-sektoren rapport for 2008 Innlegg på UHR-konferanse Asbjørn Bjørnset Analysegruppa i 2008-09 Asbjørn Bjørnset, Universitetet i Bergen Per Manne, Norges Handelshøgskole Kirsti Margrethe
Sivilingeniørutdanning i Bergen Master i fagområde / Sivilingeniør
Avdeling for Ingeniør- og økonomifag ved Høgskolen i Bergen (HiB) Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Bergen (UiB) Norges Handelshøyskole (NHH) Sivilingeniørutdanning i Bergen
Fremtidens teknologiutdanninger sett fra IVT-fakultetet ved NTNU
1 Fremtidens teknologiutdanninger sett fra IVT-fakultetet ved NTNU Møte NRT 7.juni 2012 Svein Remseth Fakultet for Ingeniørvitenskap og teknologi NTNU 2 Internasjonal evaluering av sivilingeniør-studiet
KARAKTERSETTING AV MASTEROPPGAVER FOR MNT- FAGENE
KARAKTERSETTING AV MASTEROPPGAVER FOR MNT- FAGENE Universitets- og høgskolerådet (UHR), Nasjonalt fakultetsmøte i realfag (Nfm) og Nasjonalt råd for teknologisk utdanning (Nrt) 1/8/2012 2 Contents Bakgrunn...2
Forslag til NTNUs studieprogramportefølje studieåret 2007/08, med opptaksrammer
1 av 5 Fakultet for informasjonsteknologi, matematikk og elektroteknikk Notat Til: Kopi til: Fra: Studieavdelingen Anne-Marie Hogstad, Eirik Lien, Kristian Seip Seniorkonsulent Eivind Voldhagen Forslag
Forslag FUS 2014/15. Forslag FUS 2014/15 (fra 30/ )
Ordinære 5-årige norske studieprogram (Bearbeidet i møte 21/5) (basert på forslag 30/10-2014) (basert på revidert forslag 21/5-2015) Fakultet Stprognavn 2013 2014 2013 2014 2014 2015 laveste plasser laveste
Senter for idrettsanlegg og teknologi (SIAT)
1 Senter for idrettsanlegg og teknologi (SIAT) Bedriftspresentasjon, NTNU 10. mai Om du ønsker, kan du sette inn navn, tittel på foredraget, o.l. her. 2 3 SENTER Senter for idrettsanlegg og teknologi KUD
Sensorveiledning for masteroppgaver ved Institutt for fysikk
1 av 13 Sensorveiledning for masteroppgaver ved Gjelder for følgende studieprogram MTFYMA Sivilingeniør i fysikk og matematikk (1 semester - 30 studiepoeng) MTNANO Sivilingeniør i nanoteknologi (1 semester
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig Vekting: 300 studiepoeng Fører til grad: Master i teknologi / sivilingeniør Heltid/deltid: Heltid Grunnstudium: Ja Undervisningsspråk:
Generelle karakterbeskrivelser og nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk: sammenheng eller motsetning?
Generelle karakterbeskrivelser og nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk: sammenheng eller motsetning? UHRs karakterseminar 28. oktober 2009 seniorrådgiver Eirik Lien Studieavdelingen NTNU Noe om læringsmål,
5-årig integrert sivilingeniørutdanning ved NTNU Studiets innhold og oppbygning
5-årig integrert sivilingeniørutdanning ved NTNU Studiets innhold og oppbygning Studiets prinsipielle oppbygging 1.-4. semester: Det studieprogram man har valgt, avspeiles gjennom de teknologiske basisfagene
Forvaltningsutvalget. FUS sin rolle i kvalitetssikring av sivilingeniørutdanningen ved NTNU
NTNU Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet Forvaltningsutvalget for sivilingeniørutdanningen Notat Til: Gjelder: Saksbehandler: FUS FUS sin rolle i kvalitetssikring av sivilingeniørutdanningen
SENSORMAPPEN. til bruk ved bedømming av masteroppgaver ved. Institutt for fysikk og teknologi Universitetet i Bergen
SENSORMAPPEN til bruk ved bedømming av masteroppgaver ved Institutt for fysikk og teknologi Universitetet i Bergen 1 Mål 1. juli 2003 ble det innført et nytt nasjonalt karaktersystem for bedømmelse av
Karakterundersøkelse for masterutdanning i teknologi 2015 Ø. Gregersen, G.Ø. Kløkstad, S. Hervik, H.E. Plesser og I. Pettersen
Karakterundersøkelse for masterutdanning i teknologi 2015 Ø. Gregersen, G.Ø. Kløkstad, S. Hervik, H.E. Plesser og I. Pettersen Kunnskap for en bedre verden Datamateriale og dimensjoner DATA Kvalitative
Karakterbruk og kvalitet i høyere utdanning. Bjarne Strøm, SØF/NTNU UHR s karaktersamling 24. oktober 2013
Karakterbruk og kvalitet i høyere utdanning Bjarne Strøm, SØF/NTNU UHR s karaktersamling 24. oktober 2013 1 Om prosjektet Prosjektet utført ved Senter for økonomisk forskning (SØF) på oppdrag av Kunnskapsdepartementet
Fra bachelor til master
Fra bachelor til master Alt du trenger å vite om overgangen fra bachelor til master Ingrid Solhøy MatNat Fakultet Hege Ommedal Kjemisk institutt, NanoVit Oktober 2018 Fra bachelor til master Studiemuligheter
Informasjon til deg som skal velge studieretning
Informasjon til deg som skal velge studieretning Studieprogrammet Ingeniørvitenskap og IKT våren 2010 Innledning Du som leser dette har allerede valgt å studere ved studieprogrammet Ingeniørvitenskap og
Næringslivsringen. Formål: Rekruttering av studenter Bidra til god og relevant undervisning og forskning. FBS - høsten 2009 JM
Næringslivsringen Et samarbeidstiltak mellom byggenæringen og Studieprogram bygg- og miljøteknikk ved NTNU. Opprettet i 1999 frivillighet og dugnad 53 medlemmer. Formål: Rekruttering av studenter Bidra
Det femårige sivilingeniørstudiet Våre internasjonale MSc programmer Opptak fra ingeniørhøyskoler
Det femårige sivilingeniørstudiet Våre internasjonale MSc programmer Opptak fra ingeniørhøyskoler Fakultet for ingeniørvitenskap og teknologi Institutt for marin teknikk STUDIEPROGRAM MARIN TEKNIKK FEM-ÅRIG,
Rapport fra karakterpanel for Master i realfag
Felles seminar og råds- og fakultetsøte UHR, NRT og NFmR Tromsø 12-13 november 2015 Rapport fra karakterpanel for Master i realfag Carl Henrik Gørbitz, Kjemisk institutt UiO Panelets medlemmer: Carl Henrik
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig Vekting: 300 studiepoeng Fører til grad: Master i teknologi / sivilingeniør Heltid/deltid: Heltid Grunnstudium: Ja Undervisningsspråk:
Samarbeidsforum 10 år november 2011
1 Samarbeidsforum 10 år november 2011 2 Agenda 1.november 10.00 10.15 Hvorfor ble Samarbeidsforum etablert? Professor Sigurd Skogestad, Institutt for kjemisk prosessteknologi, NTNU 10.15 10.45 Innovasjon
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig
Studieprogram M-BYUTV5, BOKMÅL, 2012 HØST, versjon 08.aug.2013 11:16:52 Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig Vekting: 300 studiepoeng Studienivå: Mastergrad iht 4, 5 år Tilbys
Møteprotokoll. Faste medlemmer som møtte: Ann-Charlott Pedersen. Øyvind Weiby Gregersen Roger Midtstraum Stein Ove Erikstad Åsmund Pedersen Hugo
Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet Fra møte i: NTNU - FUS - Forvaltningsutvalget for sivilingeniørutdanningen Møtested: Styrerommet, NTNU, Hovedbygningen, Gløshaugen Dato: 12.05.2016 Tidspunkt:
FAKULTET FOR NATURVITENSKAP OG TEKNOLOGI
284 1. årskurs Høst TDT4105 INFORMASJONSTEKN GK 7,5 Høst TFE4220 NANOTEKN INTRO 7,5 Høst TFY4115 FYSIKK 7,5 Høst TMA4100 MATEMATIKK 1 7,5 Vår EXPH0001 FILOSOFI VITEN TEORI 7,5 Vår TMA4105 MATEMATIKK 2
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig
Studieprogram M-BYUTV5, BOKMÅL, 2014 HØST, versjon 31.mai.2015 23:44:38 Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig Vekting: 300 studiepoeng Studienivå: Mastergrad iht 4, 5 år Tilbys
Råvarekvalitet i norsk høyere utdanning Startkompetanse på tvers av fag og institusjoner. Ole Gjølberg UHR-konferanse 28.
Råvarekvalitet i norsk høyere utdanning Startkompetanse på tvers av fag og institusjoner Ole Gjølberg UHR-konferanse 28. oktober 2009 Er det en sammenheng mellom råvare- og ferdigvarekvalitet i høyere
Maskiningeniør - bachelorstudium i ingeniørfag, studieretning konstruksjons- og materialteknikk
Studieprogram B-MASKIN, BOKMÅL, 2010 HØST, versjon 08.aug.2013 11:14:27 Maskiningeniør - bachelorstudium i ingeniørfag, studieretning konstruksjons- og materialteknikk Vekting: 180 studiepoeng Fører til
KARAKTERSETTING AV MASTEROPPGAVER FOR MNT- FAGENE. Nasjonalt fakultetsmøte i realfag (Nfm) og Nasjonalt råd for teknologisk utdanning (Nrt)
HØRINGSFORSLAG KARAKTERSETTING AV MASTEROPPGAVER FOR MNT- FAGENE Nasjonalt fakultetsmøte i realfag (Nfm) og Nasjonalt råd for teknologisk utdanning (Nrt) 4/1/2011 2 Contents Bakgrunn... 2 Mandat og arbeidsgruppe...
Oppsummering av foreslåtte endringer i studieplanen for sivilingeniørstudiet 2017/18
Oppsummering av foreslåtte endringer i studieplanen for sivilingeniørstudiet 2017/18 Fakultet for informasjonsteknologi og elektroteknikk Generelt: FRIKT ( Fremtidens IKT-studium ) vil for studieåret 2017/18
Tilleggsrapport fra arbeidsgruppe for å se nærmere på UH-sektorens generelle karakterbeskrivelser.
Tilleggsrapport fra arbeidsgruppe for å se nærmere på UH-sektorens generelle karakterbeskrivelser. (10. juli 2009) Innledning Universitets- og høgskolerådets Utdanningsutvalg (UU) opprettet 28. februar
MASTERGRADSSTUDIE I SYKEPLEIE MED KOMMUNEHELSETJENESTEPERSPEKTIV
MASTERGRADSSTUDIE I SYKEPLEIE MED KOMMUNEHELSETJENESTEPERSPEKTIV Kari Glavin Høyskolen Diakonova Fra høsten 2014 tilbyr Høyskolen Diakonova Mastergradsstudie i sykepleie med kommunehelsetjenesteperspektiv.
Evaluering av siv.ing. Evalueringskomiteens rapport
1 Onsdag 18 mars 2009, 14.15 15.45 Program: 1. Studieprogramstruktur 2. Komplementære emner 3. Teknostart 2009 4. Aktuelle FUS-saker Utredning: BSc utgang i 5 årig studieprog Utredning: Simulering/IKT
Opptaksreglement for enkeltemner ved Det teknisk-naturvitenskapelige
1 Opptaksreglement for enkeltemner ved Det teknisk-naturvitenskapelige fakultet Regler for opptak og rangering til enkeltemner ved Det teknisk-naturvitenskapelige fakultet fastsatt av dekan 09.10.2015
UNIVERSITETS- OG HØGSKOLERÅDET
J UNIVERSITETS- OG HØGSKOLERÅDET The Norwegian Association of Higher Education Institutions Til UHRs medlemsinstitusjoner med rett til å tildele ph.d. grad Deres referanse: Vår referanse: Vår dato: 11/113-46
Kompetanse, utdanningen innen faget NTNU
NTNU 2004 BYGG OG EIENDOMSFORVALTNING Bygningsforvaltning Hvordan ivareta effektiv drift og verdier Kompetanse, utdanningen innen faget NTNU Professor Tore I. Haugen Tore.Haugen@ark.ntnu.no www.metamorfose.ntnu.no
Hvordan kan vi implementere det. i ph.d.-utdanninga?
Hvordan kan vi implementere det nasjonale kvalifikasjonsrammeverket kasjonsrammeverket i ph.d.-utdanninga? Et forslag UHRs nasjonale seminar om implementering av kvalifikasjonsrammeverket i forskerutdanning
Risikostyring - Master i teknologi/siv.ing.
Risikostyring - Master i teknologi/siv.ing. Vekting: 120 studiepoeng Studienivå: Mastergrad iht 3, 2 år Tilbys av: Det teknisk-naturvitenskapelige fakultet, Institutt for industriell økonomi, risikostyring
NTNU S-sak 53/10 Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet SA/ELI Arkiv: 2010/1876 N O T A T
NTNU S-sak 53/10 Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet 06.09.10 SA/ELI Arkiv: 2010/1876 N O T A T Til: Styret Fra: Rektor Om: Bruk av perspektivemnet i NTNUs studieprogram Tilråding: 1. NTNUs
3.11 NATURRESSURSFORVALTNING MASTERGRADSPROGRAM
3.11 NATURRESSURSFORVALTNING 3.11.1 INNLEDNING 3.11 NATURRESSURSFORVALTNING SIDE 185 Naturressursforvaltning er et tverrfaglig studieprogram ved NTNU. Målet med studieretningen er å utdanne studenter for
Universitetshistoriske samlinger ved NTNU
Roland Wittje og Ola Nordal Universitetshistoriske samlinger ved NTNU Rapport fra kartleggingen av vitenskaps- og teknologihistoriske gjenstander og samlinger ved NTNU, og perspektiver for bevaring og
Tilbakemelding og veiledning i høyere utdanning: Hva forklarer studentenes misnøye? Frokostmøte NTNU 14. september 2016
Tilbakemelding og veiledning i høyere utdanning: Hva forklarer studentenes misnøye? Frokostmøte NTNU 14. september 2016 Stephan Hamberg, seksjonssjef evaluering og utvikling, NOKUT Utgangspunkt I 2014
Resultater innen utdanningsfeltet ved Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet
UNIVERSITETET I BERGEN Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Arkivkode: Orienteringssak: a Saksnr.: 2018/6686 Møte: 12. april 2019 Resultater innen utdanningsfeltet ved Det matematisk-naturvitenskapelige
1. studenter. 3. administrativt ansatte
Bli kjent Hvem er vi og hvem er dere? Hvor mange i salen er 1. studenter 2. forelesere/lærere 3. administrativt ansatte 4. Ingen av delene Hva er en C? Synes du at C er en 1. God karakter 2. Middels god
Ole Gjølberg, UMB Nasjonalt studieveilederseminar, NTNU 27. september 2010
Råvarekvalitet i norsk høyere utdanning Startkompetanse på tvers av fag og institusjoner: Statistikk + noen refleksjoner omkring studieveiledning og studietilbud Ole Gjølberg, UMB Nasjonalt studieveilederseminar,
Toårig masterstudium i fysikk
Toårig masterstudium i fysikk Bruke dette skjemaet til å gi tilbakemelding på datagrunnlaget og annen relevant informasjon om studietilbudet. Fakultetene velger fritt hvilke vurderingskriterier de ønsker
N O T A T. I forskrift 8. desember 2015 nr om studier ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) gjøres følgende endringer:
NTNU S-sak 89/16 Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet 22.11.2016 Arkiv: 2016/28780 Saksansvarlig: Berit Kjeldstad Saksbehandler: Anne Marie Snekvik N O T A T Til: Styret Fra: Rektor Om: Forslag
Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk,
Nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk, implementering på NTNU og på DMF Det medisinske fakultet, NTNU internt seminar 4. oktober 2010 seniorrådgiver Eirik Lien Studieavdelingen 40 år gammel konstatering, motivasjon
FAGSPESIFIKKE RETNINGSLINJER FOR KARAKTERSETTING VED INNFØRING AV ECTS KARAKTERSKALA VED SAMTLIGE LÆRESTEDER FOR HØYERE PSYKOLOGUTDANNING I NORGE
FAGSPESIFIKKE RETNINGSLINJER FOR KARAKTERSETTING VED INNFØRING AV ECTS KARAKTERSKALA VED SAMTLIGE LÆRESTEDER FOR HØYERE PSYKOLOGUTDANNING I NORGE Skala og retningslinjer Karakterskalaen løper fra A til
Master i idrettsvitenskap
Studieplan: Høst 2016 Master i idrettsvitenskap Finnmarksfakultetet Idrettshøgskolen Godkjent av instituttleder 1. desember 2015 Innhold Studieplan:... 1 Master i idrettsvitenskap... 1... 1 Navn... 3 Omfang...
Søknad om høyere utdanning
Foss vgs - karriereveiledning Vg3 mars 2018 Søknad om høyere utdanning Søknadsfrist: 15.APRIL Generell studiekompetanse Generell studiekompetanse (GENS) er det vanligste grunnlaget for opptak til studier
Felles forståelse av det nye karaktersystemet - etablering av referansepaneler
Vår dato: Vår referanse: 05.01.2004 03/117-6 Deres dato: Deres referanse: De nasjonale fakultetsmøtene Saksbehandler: Guri Bakken Felles forståelse av det nye karaktersystemet - etablering av referansepaneler
FAKULTET FOR NATURVITENSKAP OG TEKNOLOGI
230 Studieprogram Kjemi- og bioteknologi (MTKJ) 1. og 2. årskurs F Ø S F Ø S Obligatoriske emner 1h TDT4105 INFORMASJONSTEKN GK 3 8 1 7,5 x 1h TMA4100 MATEMATIKK 1 4 4 4 7,5 x 1h TMT4115 GENERELL KJEMI
Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene
1 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene i Norge Bjørn Torger Stokke Dekan for sivilingeniørutdanningen NTNU 2 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene i Norge Universitetsloven Nasjonalt organ
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig
Byutvikling og urban design - master i teknologi/siv.ing., 5.årig Vekting: 300 studiepoeng Fører til grad: Master i teknologi / sivilingeniør Heltid/deltid: Heltid Grunnstudium: Ja Introduksjon Målet for
Utredning av mulige løp for femårig sivilingeniørutdanning i Bergen
U N I V E R S I T E T E T I B E R G E N Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Utredning av mulige løp for femårig sivilingeniørutdanning i Bergen Harald Walderhaug Prodekan for utdanning MN/UiB 24.10.14
Implementering av nye karakterbeskrivelser ved Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet, UiO. Prof. Carl Henrik Gørbitz, Kjemisk institutt, UiO
Implementering av nye karakterbeskrivelser ved Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet, UiO Prof. Carl Henrik Gørbitz, Kjemisk institutt, UiO 21.03.2014 Hva sier en topptung karakterfordeling om lærestedet?
Risikostyring - Master i teknologi/siv.ing.
Studieprogram M-TRISSTY, BOKMÅL, 2014 HØST, versjon 31.mai.2015 23:44:43 Risikostyring - Master i teknologi/siv.ing. Vekting: 120 studiepoeng Studienivå: Mastergrad iht 3, 2 år Tilbys av: Det teknisk-naturvitenskapelige
Informasjonsteknologi - Master i teknologi/siv.ing. - 5 år
Studieprogram M-INFTE5, BOKMÅL, 2014 HØST, versjon 31.mai.2015 23:44:38 Informasjonsteknologi - Master i teknologi/siv.ing. - 5 år Vekting: 300 studiepoeng Studienivå: Mastergrad iht 4, 5 år Tilbys av:
Harbachelor-ogmasterstudenter ulikeoppfatningeravkvaliteti studieprogrammenesine?
NOKUTssynteserogaktueleanalyser Harbachelor-ogmasterstudenter ulikeoppfatningeravkvaliteti studieprogrammenesine? SteinErikLid,juni2014 Datagrunnlaget for Studiebarometeret inkluderer en rekke bakgrunnsvariabler
Møtedato: 28.08.2014 Saksbehandler: Knut Nicholas Figenschou, Marta Ranestad, Ellen Helstad & Jone Trovåg
Møtedato:.0.01 Saksbehandler: Knut Nicholas Figenschou, Marta Ranestad, Ellen Helstad & Jone Trovåg STi-sak /1 Opptak til NTNU Vedlegg NIFU rapport /00 UHR rapport «Internasjonale søkere til masterutdanninger
NTNU. Motereferat. Soleng. Sak 1. FRIKT Studieprogramràdenes bidrag og rolle.
Forfall: Tor Onshus, Nils Holte, Eilif H. Hansen, Michael Johansen, John Tyssedal Valentinsen, Haisten Aastebøl, Finn Arve Aagesen, Eugenia Malinnikova, Jon Kummen, Sigmund Selberg. Fra administrasjonen:
Rammeplan for ingeniørutdanning
Toårig og treårig ingeniørutdanning Fastsatt 1. desember 2005 av Utdannings- og forskningsdepartementet Innhold 1. Innledning... 3 2. Formål med ingeniørutdanningen... 3 3. Mål for ingeniørutdanning...
Elektroingeniør - bachelorstudium i ingeniørfag
Elektroingeniør - bachelorstudium i ingeniørfag Vekting: 180 studiepoeng Fører til grad: Bachelor i ingeniørfag Heltid/deltid: Heltid Introduksjon Treårig bachelor i ingeniørfag har som overordnet mål
Termer på Terminus. Terminologi i det nasjonale kvalifikasjonsrammeverket
Termer på Terminus Terminologi i det nasjonale kvalifikasjonsrammeverket UHR og NPHs konferanse om kvalifikasjonsrammeverket Bergen 25. 26. januar 2010 seniorrådgiver Eirik Lien Studieavdelingen NTNU Termer
Merknader til forskrift om rammeplan for ingeniørutdanning
Merknader til forskrift om rammeplan for ingeniørutdanning Merknad til 1. Virkeområde og formål Bestemmelsens første ledd angir forskriftens virkeområde, som er alle universiteter og høyskoler som gir
REFERAT FRA MØTE I FORVALTNINGSUTVALGET FOR SIVILINGENIØRUTDANNINGEN (FUS) Torsdag 12.februar 2015
Forvaltningsutvalget for sivilingeniørutdanningen REFERAT FRA MØTE I FORVALTNINGSUTVALGET FOR SIVILINGENIØRUTDANNINGEN (FUS) Torsdag 12.februar 2015 Til stede: Leder, førsteamanuensis Roger Midtstraum
Industriell økonomi - Master i teknologi/siv.ing.
Studieprogram M-INDØKG, BOKMÅL, 2009 HØST, versjon 08.aug.2013 11:13:22 Industriell økonomi - Master i teknologi/siv.ing. Vekting: 120 studiepoeng Fører til grad: Master i teknologi / sivilingeniør Heltid/deltid:
MASTERSTUDIUM I TEKNOLOGIFORMIDLING (Foreløpig vedtak om grad: Master med lektorkompetanse)
284 MASTERSTUDIUM I TEKNOLOGIFORMIDLING (Foreløpig vedtak om grad: Master med lektorkompetanse) Studiet er en nyskapning som NTNU med sin unike fagsammensetning er i stand til å tilby. Valgmulighetene
STUDIER AV KUNNSKAP, TEKNOLOGI OG SAMFUNN (STS)
304 Studiehåndboka for humanistiske fag 2012-2013 STUDIER AV KUNNSKAP, TEKNOLOGI OG Hvorfor blir samfunn, kulturer og teknologier som de blir? Og hvordan blir det slik, og ikke helt annerledes? På hvilken
Om forskrift om rammeplan for ingeniørutdanning
NOTAT Til Styrene ved høgskolene i Buskerud, Vestfold og Østfold og UMB Fra Oslofjordalliansens pilotprosjekt teknologi Kopi Alliansekoordinator Fred Nilsson Dato 26.04.2011 Saknr HiVe 2008/645-51 Notat