FORSLAG TIL REGULERINGSBESTEMMELSER FOR: STRØMSVEIEN 303 / TEVLINGVEIEN 5 Gnr. 116 bnr. 1 Oslo kommune Gnr. 116 bnr. 21 IKEA Gnr. 116 bnr. 25 Oslo kommune Gnr. 116 bnr. 42 Oslo kommune Gnr. 116 bnr. 153 IKEA 1 Avgrensning Det regulerte området er vist på plankart merket kartnr.(op1 2006xxxx) og datert xx.xx.2007. 2 Formål Byggeområde for allmennyttig formål: - idrettsanlegg Byggeområde for næring: - forretning/lager/kontor/aktivitetstorg/atkomst Offentlig trafikkområde: - kjøreveg/annen veggrunn/gang- og sykkelveg/buss- og drosjeholdeplass Friområde: - park/idrettsanlegg Fareområde: - høyspenningsanlegg Spesialområde: - naturvernområde Fellesområde: - avkjørsel, parkering 3 Byggeområde 3.1 Fellesbestemmelser - Bebyggelse skal plasseres innenfor angitte byggegrenser og kotehøyder som vist på plankartet. - Bebyggelse skal ordnes med Strømsveien som organiserende akse. - Prinsipper for universell utforming legges til grunn for gjennomføring av tiltaket. - Bebyggelse skal gis en funksjonell og estetisk tilfredsstillende utforming gjennom materialog fargebruk. - Det tillates etablert en nettstasjon innenfor hver byggeformålsgrense. Nettstasjonen skal integreres i den øvrige bebyggelsen. 3.2 Utnyttelse, plassering og høyder Næringsformål - BRA = 76 000 m 2 - Maksimum gesimshøyde er kote 147,0. - Det tillates takoppbygg for trapper, heiser, ventilasjonsanlegg o.l. over maksimale gesimshøyder inntil maksimum kote 150,0. For næringsareal er det regnet to teoretiske dekker med maks 5,5 m brutto høyde. Det tillates etablert en ren teknisk etg. for vertikale og horisontale føringer med maksimalt 3m netto høyde. Parkeringsareal og teknisk etg. er ikke regnet med.
Allmennyttig formål - BRA = 22 000 m 2 - Maksimum gesims-/mønehøyde er kote 147,0. For hallene er det ikke regnet inn teoretiske dekker, men faktisk gulvareal. Det er ikke aktuelt å bygge nye etasjer over hallene. Friområde Innenfor området regulert til friområde (idrettsanlegg) tillates et tribuneanlegg bygget i tilknytning til kunstgressbane. - BRA = 2 600 m 2 - Maksimum gesims-/mønehøyde er kote 130,0. Byggegrense mot Strømsveien Det er avsatt en byggegrense på 20m fra eksisterende veikant i Strømsveien som tilrettelegger for en eventuell framtidig utvidelse av veien for å betjene framtidig kollektivtrafikk. Byggegrense er vist på plankartet. 3.3 Utforming Næringsformål - Innenfor området regulert til næringsformål (forretning, lager, kontor) skal område avsatt til aktivitetstorg opparbeides med et sammenhengende fast dekke. - Torget skal ivareta behov for sitteplasser, rekreasjon og lek. Det tillates ikke parkering på torget. - Hovedinnganger til bebyggelse skal etableres langs Strømsveien som vist på plankartet. Allmennyttig formål - Hovedinnganger skal etableres langs Strømsveien, Aktivitetstorget og/eller Tevlingveien som vist på plankartet. 3.4 Parkering - Innenfor formålet avsatt til næring tillates det etablert 1300 parkeringsplasser under tak. - Av disse skal minimum 30 plasser avsettes til HC-plasser og minimum 30 til familieparkering. - Sykkelparkering skal opparbeides ihht den til enhver tids gjeldende parkeringsnorm. 3.5 Varelevering - Innenfor formålsgrensen til byggeområder tillates det etablert atkomst og manøvreringsareal i forbindelse med varelevering. Varelevering skal fortrinnsvis etableres i sør mot E6. 4 Offentlige trafikkområder Områder markert på plankartet er regulert til trafikkområder, med underformål som vist på plankartet. Det tillates etablert buss- og drosjeholdeplasser som vist på plankartet. 5 Friområder 5.1 Friområde (friområde) Området markert på plankartet er regulert til friområde, med underformålene Idrettsanlegg og Park. 5.2 Friområde (idrettsanlegg) - Her tillates opparbeidet: - to kunstgressbaner, hvorav en med tribuneanlegg med minimum Adecco-ligastandard eller tilsvarende, - tennisbaner, - en av- og påstigningsplass i forbindelse med felles avkjørsel, - anlegg for uorganisert lek og aktivitet. 5.3 Friområde (park) - Her tillates opparbeidet anlegg for lek og gang- og sykkelveger.
- Mellom Tevlingveien og Aktivitetstorget skal det opparbeides en gang- og sykkelveg. - Området skal ha parkmessig opparbeidelse. 6 Fareområder, høyspenningsanlegg Område markert på plankartet er regulert til fareområde (høyspenningsanlegg). 7 Spesialområde Område markert på plankartet er regulert til spesialområde (naturvernområde). Naturvernområdet skal henge sammen med Friområde (park). 8 Fellesområder 8.1 Felles avkjørsel Det tillates etablert en av- og påstigningsplass langs vei regulert til felles avkjørsel. 8.2 Felles parkeringsplass På området avsatt til parkeringsplass på plankartet tillates det etablert 120 parkeringsplasser for biler på terreng. Av bilparkeringsplassene skal 5% være HC-plasser. Sykkelparkering skal opparbeides ihht. den til enhver tids gjeldende parkeringsnorm. 9 Avkjørsel Avkjørsler er vist med piler på plankartet. 10 Utomhusplan I forbindelse med rammesøknad skal det foreligge en plan for den ubebygde delen av tomten (utomhusplan) i målestokk 1:200. Utomhusplanen skal illustrere hvordan overvann håndteres innenfor egen tomt. 11 Overvann Lokal overvannshåndtering skal legges til grunn ved detaljutforming og prosjektering av tiltaket. Det skal redegjøres for behandling av alt overvann, både takvann, overflatevann og drensvann, ved søknad om rammetillatelse. Valg av løsning skal begrunnes. 12 Brann Det skal tilrettelegges for tilstrekkelig med brannkummer slik at brann- og redningsmannskaper har tilgang til slokkevann i hele bygningsmassen. 13 Forurensning Ved terrenginngrep skal kap. 2 Opprydding i forurenset grunn ved bygge- og gravearbeider i Forurensningsforskriften følges. Masser deponeres til godkjent deponi. Eventuell forekomst av radon i grunnen skal kartlegges. Eventuelle tiltak skal redegjøres for i søknad om rammetillatelse. 14 Rekkefølgebestemmelser - IKEA skal først bygge nytt varehus og så rive eksisterende når det nye er tatt i bruk. Grøntkorridoren ferdigstilles samtidig med idrettens utendørsanlegg. 15 Utbyggingsavtale - Forhandles med EBY, Oslo Kommune, tekst kommer.
FAKTAARK Forslagsstiller: Konsulent: IKEA AS Eiendom Holding, P.box 54, 1375 Billingstad v/pål Walberg, pal.walberg@memo.ikea.com tlf: 91339065 Migrant AS, Youngstorget 2a, 0181 Oslo v/ingunn Kvernstuen. Epost: Ingunn@migrant.no tlf: 93034930 Eieropplysninger Gnr. 116 bnr. 153 IKEA Gnr. 116 bnr. 21 IKEA Gnr. 116 bnr. 1 Oslo kommune Gnr. 116 bnr. 42 Oslo kommune Gnr. 116 bnr. 25 Oslo kommune Arealstørrelse planområde Planområdet totalt: 178 000 m 2 Areal for hvert formål: - Byggeområde for næring (forretning, lager, kontor, atkomst, aktivitetstorg) 54 100 m 2 - Byggeområde for allmennyttig formål (idrettshall) 18 300 m 2 - Offentlig trafikkområde (veg, gang- sykkelveg, annet vegareal, buss- og drosjeholdeplasser) 11 300 m 2 - Friområde (park, anlegg for idrett) 65 000 m 2 - Spesialområde (naturvernområde) 24 700 m 2 - Fellesområde (avkjørsel, parkering) 4 600 m 2 Arealstørrelse ny bebyggelse, skisseprosjekt Skisseprosjektet er utgangspunktet for forhandlinger mellom IKEA, FIF og Oslo Kommune. Skisseprosjektet som vist på illustrasjonsplanen og plantegninger kap. 9, gir følgende BRA: Idrettsarealer: 15 500 m 2 BRA - garderober mm. 3 000 m 2 BRA - haller 12 500 m 2 BRA Tribuneanlegg i friområde: 2 600 m 2 BRA Næringsarealer: Parkeringsareal er ikke regnet med. 45 000 m 2 BRA Diagram 1 viser arealene tatt med i beregningen av BRA skisseprosjekt. Arealstørrelse ny bebyggelse, maksimal utnyttelse For at planen skal være robust er det tilrettelagt for mulige framtidige utvidelser. Som vist på ill.12 gir maksimal utnyttelse følgende BRA: Idrettsarealer: 22 000 m 2 BRA
- garderober mm. 6 500 m 2 BRA - haller 15 500 m 2 BRA For hallene er det ikke regnet inn teoretiske dekker, men faktisk gulvareal. Det er ikke aktuelt å bygge nye etasjer over hallene. For garderobene er det regnet tre teoretiske dekker. Tribuneanlegg i friområde: 2 600 m 2 BRA Næringsarealer: 171 500 m 2 BRA For næringsareal er det regnet to teoretiske dekker til varehus med maks 5,5 m brutto høyde, en ren teknisk etg. for vertikale og horisontale føringer med maksimalt 3m netto høyde, samt to etg. til parkering. Diagram 2 viser arealene tatt med i beregningen av TBRA. Utnyttelse og høyder Næringsformål: - BRA = 76 000 m 2 - Maksimum gesimshøyde er kote 147,0. - Det tillates takoppbygg for trapper, heiser, ventilasjonsanlegg o.l. over maksimale gesimshøyder inntil maksimum kote 150,0. Allmennyttig formål: - BRA = 22 000 m 2 - Maksimum gesims-/mønehøyde er kote 147,0. Friområde: - BRA = 2 600 m 2 - Maksimum gesims-/mønehøyde er kote 130,0. Parkering Næringsformål: Plasser i parkeringsanlegg: 1300 stk. hvorav minimum 30 HC-plasser og 30 familieplasser. Plasser for sykkelparkering: ihht. den til enhver tids gjeldende parkeringsnorm. Allmennyttig formål: Plasser på terreng: 120 stk. Plasser for sykkelparkering: ihht. den til enhver tids gjeldende parkeringsnorm. Vurdering av forskrift om konsekvensutredning Planforslaget er vurdert iht. plan- og bygningslovens kapittel VII-a "Konsekvensutredninger", med tilhørende forskrift.tiltaket faller inn under forskriftens vedlegg I.1A og skal derfor konsekvensutredes. Ansvarlig myndighet er Plan- og bygningsetaten, Oslo. Utredningsprogram ble fastsatt 27.09.2007. Konsekvensutredningen legges ut til offentlig ettersyn sammen med planforslaget. Foreliggende planforslag kan ikke vedtas politisk før
byutviklingskomiteen har godkjent at utredningsplikten er oppfylt/ Byutviklingskomiteen godkjente utredningen <dato> og sluttdokument er datert <dato>>. Utredninger - Reguleringsplan for utvidelse av IKEA og Furuset idrettspark, Konsekvensutredning - Vedlegg 1 Delutredning 1 Trafikk - Vedlegg 2 Delutredning 2 Handel - Vedlegg 3 Delutredning 3 Grønnstruktur og Romlig orden - Vedlegg 4 Referat fra arbeidsseminaret - Vedlegg 5 Fotos fra befaring - Vedlegg 6 Vurdering av støy fra vegtrafikk 19.02. 2007 - Vedlegg 7 Risiko- og sårbarhetsanalyse (ROS-analyse) - Vedlegg 8 Arkeologiske registreringer - Notat til reguleringsplanbeskrivelsen: Ikea Furuset byggegrense for framtidig kollektivfelt og bybane i Strømsveien Kunngjøring og varsling/varsling Igangsetting av planarbeidet og høring av planprogram ble kunngjort 07.08.2006 i Dagsavisen og 10.08.2006 i Aftenposten. Grunneiere og andre rettighetshavere er varslet ved brev datert 02.08.2006.
Vedlegg: Forslagsstillers planbeskrivelse side 1 av 52 Reguleringsplan for Strømsveien 303 (IKEA) og Tevlingveien 5 på Furuset Planforslag til offentlig ettersyn Forslagsstiller: Migrant på oppdrag fra IKEA. Asplan Viak har vært ansvarlig for transport, diverse miljøutredninger og ROS-analysen. Innhold 1. FORENKLET ILLUSTRASJON... 2 1.1 Skisse eksisterende situasjon... 2 1.2 Skisse - mulig framtidig situasjon... 2 2. BAKGRUNN OG HENSIKT... 3 3. EKSISTERENDE FORHOLD... 4 3.1 Lokalisering og bruk... 5 3.2 Planområdet og forholdet til tilliggende arealer... 6 4. PLANSTATUS... 17 4.1 Rikspolitiske retningslinjer... 17 4.2 Kommunale føringer... 17 4.3 Pågående planarbeid... 19 5. MEDVIRKNING... 21 5.1 Innspill ved kommunalt samråd... 21 5.2 Forhåndsuttalelser... 23 6. FORSLAGSSTILLERS FAGLIGE BEGRUNNELSE... 29 7. PLANFORSLAGET... 30 8. KONSEKVENSER AV FORSLAGET... 47 9. ILLUSTRASJONER... 51 10. TIDLIGERE POLITISKE VEDTAK... 51
Forslagsstillers planbeskrivelse side 2 av 52 1. FORENKLET ILLUSTRASJON 1.1 Skisse eksisterende situasjon Fig. 1 Flyfoto med planavgrensning 1.2 Skisse - mulig framtidig situasjon Fig. 2 Flyfoto med planavgrensning
Forslagsstillers planbeskrivelse side 3 av 52 2. BAKGRUNN OG HENSIKT Furuset IF var i 1996 eier av en nedslitt hockeyhall, et klubbhus, et tennissenter og en fotballbane på Stubberud. Etter lange forhandlinger ble Furuset IF og IKEA enige om at IKEA skulle overta Furusets anlegg og grunn på Stubberud mot at IKEA bygget ny ishall, håndballhall og serviceanlegg (Furuset Forum) ved Furuset Senter og garderobeanlegg, kunstgressbane og gressbane i tilknytning til Furuset Tennishall på Stubberud. På dette tidspunkt hadde Furuset IF 998 betalende medlemmer. Anleggene ble ferdigstilt i 1998 og fra dette tidspunkt har Furuset IF hatt en rivende utvikling både medlemsmessig (økning med 210 %) og aktivitetsmessig. Som et synlig bevis på en god utvikling ble Furuset IF utnevnt til årets Idrettslag i Oslo i 2006. Furuset Tennis IF er i norgeseliten på juniornivå og Furuset Hockey IF er i norgeseliten på seniornivå. Furuset Håndball IF og Furuset Fotball IF har hatt en svært positiv utvikling med gode sportsklige tilbud på alle alderstrinn fra idrettsskolene til seniornivå. Totalt er det ca. 1 650 barn og ungdommer som er organisert og deltar i organisert idrett i allianseforeningene. Med dette som bakgrunn tok Furuset IF kontakt med IKEA i april 2004 for å se om det kunne være mulighet for nye samarbeidsprosjekter ut fra erkjennelsen om at nye og tidsmessige anlegg også for fotball og tennis ville sette FIF enda bedre i stand til å leve opp til sin formålsparagraf. Med de aktuelle planene ser både FIF og deres medlemmer samt bydelens beboere og politikere nye og bedre mulighet for flere og sunnere fritidsaktiviteter både for barn og voksne i bydel Alna og Groruddalen. Varehuset har på 8 år blitt det 5. største IKEA-varehuset i verden med ca 3,2 millioner besøkende i 2006 og ca 560 arbeidsplasser. Kapasiteten på nåværende varehus er sprengt. IKEA må foreta en utvidelse. Samtidig er kapasiteten på kunstgressbaner og idrettshaller i Oslo generelt sprengt. Det er stor mangel på idrettshaller og baner i hele Oslo. Sterk befolkningsvekst og en rekordhøy medlemsvekst senere år gjør at hvert Oslo-lag som trener i hall får i gjennomsnitt halvparten av treningstiden som tilbys i resten av landet. Forventet økende befolkningsvekst tilsier at noe må gjøres. Samtidig er behovet for forbedring og kapasitetsutvidelse av FIFs anlegg stort. Hensikten med planen er å tilrettelegge for nytt varehus for IKEA samt nye idrettshaller og baneanlegg for Furuset Idrettsforening (FIF). Planområdet er i gjeldende regulering (S 3539 av 19.06.96) regulert til forretning, offentlig bygning/allmennyttig formål (idrettshall), offentlig friområde (stadion, anlegg for lek, idrett og sport) og spesialområde bevaring (naturvernområde, parkbelte). Formålene opprettholdes, men byggeområdene foreslås omplassert og utvidet. Målet med prosjektet er at Groruddalen skal få: - større og bedre kapasitet for IKEA, - større og bedre idrettstilbud. Målet med prosjektet er i tillegg at Groruddalen skal få: - styrket næringsliv og flere arbeidsplasser, - Fotballstadion med Adeccoliga-standard eller tilsvarende, - bedre møteplasser, - bedre tilgjengelighet mellom boligområdene og Alna (Tevlingveien). Furuset idrettsanlegg kan gjennom et offentlig/privat samarbeid få ny fotballhall og -stadion, ny tennishall, grusbaner, gressbane og ballslette, samt nytt garderobe-, serviceanlegg og storstue. De nye anleggene skal finansieres av IKEA som en del av tomtebytteoppgjøret.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 4 av 52 Omfanget av utbyggingen utløser krav om konsekvensutredning i følge 2d - vedlegg 1.1A i forskrift nr 276 om konsekvensutredninger 01.04.2005. Konsekvensutredningen er laget som eget separat dokument. Fire ulike alternative lokaliseringer har vært utredet. De ligger nødvendigvis nær hverandre, ettersom det dreier seg om lokale anlegg. To alternativ gjelder utbygging innenfor planområdeavgrensinga til dagens anlegg (alternativ 1 og 2). To ligger delvis utenfor, det ene med nytt varehus samlokalisert med ny Vålerenga stadion på Stubberudfeltet vest for Nedre Kalbakkvei (alternativ 3). Det andre forutsetter arealbytte mellom Furuset idrettsanlegg og næringseiendommene nord for Strømsveien, med friområde/grøntkorridor mot framtidige Alnaelva miljøpark (alternativ 4). Alternativ 3 og 4 er initiert av PBE. Reguleringsplanforslaget er basert på alternativ 2, der IKEA får nytt bygg i vestre ende av planområdet. Årsakene er hovedsaklig tre: - Byggetida er kortere og avbruddsulempene mindre. - Arealregnskap: friarealene taper ikke i omfang og bruksverdien øker vesentlig. - Romlig orden: bebyggelsen konsentreres om Strømsveien og gir grunnlag for en ny romlig orden, som bygger opp om HUG ens målsetning om senterdanning i området. 3. EKSISTERENDE FORHOLD Fig.3 Eksisterende arealbruk
Forslagsstillers planbeskrivelse side 5 av 52 3.1 Lokalisering og bruk Planområdet er totalt ca 178 000 m 2, og ligger på Furuset i bydel Alna. Planområdet avgrenses av Tvetenveien og Stubberudmyra i vest, Strømsveien i nord, E6 i sør og Kaggen gård i øst. Avstanden til Oslo sentrum er ca 7 km og avstanden til Trosterud T-banestasjon er ca 800 m. Planområdet består av møbelvarehuset IKEA i øst og Furuset idrettsanlegg(fif) i vest. Stubberudmyra sørvest i planområdet er regulert til vernet naturområdet, og består av en dam og ei myr omgitt av trær og annen vegetasjon. Tevlingveien som gangvei krysser planområdet og forbinder boligbebyggelsen i dalsida og nærings- og rekrasjonstilbud i dalbunnen. Eksisterende IKEA varehus består av 21 000 m 2 varehus og 750 utendørs parkeringsplasser. I tillegg har varehuset et eksternlager (4000 m 2 ) i Tevlingveien 4C på den andre sida av Strømsveien utenfor planområdet. IKEA sysselsetter ca 560, hvorav hovedtyngden bor i nærområdet og i dalen. Ca 40 nasjonaliteter er representert. Det eksisterende idrettsanlegget består av en tennishall på 3500 m 2 (4 baner), kunstgressbane, utendørs fotball-løkker (gress- og grusbane) og 2 utendørs tennisbaner. Idrettsanlegget har 120 egne parkeringsplasser i tillegg til sambruk med IKEA. Gressletta mellom myra og fotballøkkene brukes både til organisert og uorganisert aktivitet, men på grunn av høy grunnvannstand og setningsskader er bruksmulighetene begrenset. Fotball har alltid vært en av FIFs viktigste hovedaktiviteter, og representerer en sportslig kontinuitet i klubben. Flomlys gjør at det kan spilles fotball her året rundt. Tennisanlegget brukes både til tennisskole, utleietimer og turneringer. Tennisklubben teller i dag over 250 barn og unge under 18 år. Ca 150 er tilsluttet tennisskolen. I tillegg kommer alle de voksne som bruker anlegget. Området er regulert til (Reguleringsplan for IKEA, S3539, vedtatt i bystyret 19 juni 1996): byggeområde for forretning, offentlig bygning/ allmennyttig formål (idrettshall), off. friområde, stadion, anlegg for lek, idrett og sport, fellesområde, felles avkjørsel, parkering spesialområde bevaring (naturvernområde), parkbelte, fareområde, 45 kv kraftledning, maks. tillatt bruksareal er BRA 23 000 m 2, overbygget gangsone vest for Tevlingveien er ikke inkludert i BRA. Eiendomsforholdene er redegjort for på kartet og i listen under: - 116/1 Oslo kommune - 116/21 IKEA - 116/25 Oslo kommune - 116/42 Oslo kommune (festeavtale med FIF) - 116/153 IKEA
Forslagsstillers planbeskrivelse side 6 av 52 Fig. 4 Eiendomsforhold 3.2 Planområdet og forholdet til tilliggende arealer I det følgende bruker vi begrepet planområdet om området innenfor planavgrensningen, og influensområdet om områder som kan bli berørt av planforslaget. Influensområdets avgrensning varierer avhengig av diskusjonstema (trafikk, grønstruktur, miljøforhold mm). Landskap Tverrsnittet dalside-dalbunn-dalside er typisk i Norge, med større gårdsanlegg oppe i sidene, nå boligbebyggelse i Groruddalen, og husmannsplasser på flat og dårlig jord i dalbunnen, nå industri og store arealkrevende ferdselsårer. Arealbruken er tydelig bestemt av topografiske forhold. Influensområdet inneholder arealkrevende virksomhet. Det er stor kontrast mellom gammel arealbruk (gården) og den nye basert på transport og næringsvirksomhet. Kaggen gård grenser til planområdet i nordøst. At Kaggen gård var husmannsplass vitner om at dyrkningsforholdene ikke er gode. Dagens IKEA ligger i bunnen av vertikalkurvaturen til E6. Sett fra E6 er IKEA et tydelig element i landskapet. Grunnforhold En grunnundersøkelse fra 1997 viser at grunnen i hovedsak består av 1-2 m fylling over siltig leire. Leira er lite sensitiv og har en udrenert skjærstyrke som varierer innenfor 10 60 kn/m 2. Dybden til fjell varierer mellom 18 og 47m. Det er registrert morene med varierende tykkelse fra nivå 20 til 30m under terreng. Grunnvannstanden ligger ca 1,5 m under terreng. Grunnundersøkelsen var begrenset til eksisterende tomt for IKEA, og inkluderte ikke dagens gresslette Denne ligger på torv med leire under. Torvtykkelsen varierer mellom 2 og 7m. Dybde til fjell er usikkert, men estimeres til mellom 20 og 40m. Området har ikke tidligere vært bebygd.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 7 av 52 Naturtype Følgende naturtyper er identifisert innenfor planområdet (i hht. Direktoratet for naturforvaltning sin inndeling): Slåtte-og beitemyr: det antas at myra og gressletta kan ha vært beite for Kaggen Småbiotoper: skogen i regulert verneområde defineres som en småbiotop. Skrotemark: Skrotemark er en samlebetegnelse på menneskeskapte naturtyper som i hovedsak oppstår i forbindelse med deponering av masser, samt industri-og anleggsvirksomhet og lignende. Naturtypen er som regel forstyrrelsesbetinget, og inneholder gjerne innførte arter som etablerer seg i ledige nisjer. Park (idrettsanlegg) Vegetasjon/grønnstruktur Dalbunnen i Groruddalen har store og til dels sammenhengende grøntområder. Grøntområdene er generelt lite tilgjengelige på grunn av manglende stisystem og funksjonelle barrierer i form av vei, jernbane og gjerder. Alnaelvas ravine utgjør en natur- og rekreasjonsstruktur av betydelig verdi. Tverrforbindelser inn mot elva er av stor betydning for landskapskvaliteten, bruksmulighetene og biologien. Furuset idrettspark, Stubberudmyra og Alfaset gravlund er de største og tydeligste grøntområdene i influensområdet. De har høy grad av opparbeiding og er tilrettelagt for spesifikk bruk. Strategisk grønnstrukturplan for Groruddalen (SGG) vurderer Furuset Idrettspark som et av flere grønne områder som er sikret i dag. Stubberudmyra med dammen er vernet og klassifisert som en viktig naturtype for biologisk mangfold. Grønn slette nord for Stubberudmyra, mellom Strømsveien og Kjellsrud gård, er regulert til næringsområde, men kan betraktes som midlertidig grønn. To viktige bekkedrag, klassifisert som potensielle for åpning, går i utkanten av planområdet til IKEA og FIF. Stubberudbekken ligger i vestkanten av planområdet, parallelt med Nedre Kalbakkvei, og Lindebergbekken går i kulvert under E6 med videre trasé rett sør for Kaggen gård. Det foreligger konkrete planer for gjenåpning av Lindebergbekken fra Professor Birkelandsvei ned til Alna. Fra Kaggen går det en svak grøntkile langs veinettet mellom industribebyggelsen og nesten helt fram til Alnaelva. I denne kilen ligger Lindebergbekken i rør. Langs E6 er det tilløp til en sammenhengende grøntkile på begge sider av veien, men grøntinnslaget har et fragmentarisk preg og tydelig karakter av restareal eller areal på vent.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 8 av 52 Fig. 5 Grønnstruktur På Lindeberg og Trosterud, boligbebyggelsen ovenfor E6, er det et dominerende innslag av grønt mellom bebyggelsen, både hager, opparbeidede leke- og fellesarealer og mer ubearbeidede felt. Tre gårdsanlegg ligger i influensområdet; Kaggen, Kjellsrud og Lindeberg Nordre. Kjellsrud er regulert til jord- og skogbruksområde. Lindeberg Nordre og Kaggen inngår i Groruddalens kulturminner, og er omtalt i SGG. Gårdene er vernet. Kaggen ligger lavere i terrenget enn de langt mer framtredende Lindeberg- og Alfasetgårdene. Det er en tidligere husmannsplass som aldri har hatt jordeiendom av vesentlig omfang. Gårdsanlegget er svakt forankret i landskap og grønnstruktur. De åpne områdene rundt har preg av restareal uten klare program, og utgjør ingen klar grønnstruktur. IKEA sin nåværende plassering utgjør en barriere mot direkte forbindelse med det viktige gangveidraget langs Tevlingveien, og det er ingen god forbindelse med Alnaelva og dalbunnen. Gangvei under E6 mot Lindeberg ligger relativt tett ved gården. Verneinteresser Kulturminner Arkeologisk registrering av planområdet er gjennomført i tidsrommet 15.11 17.11.2006 i medhold av lov om kulturminner av 9. juni 1978 nr 50 9 undersøkelsesplikten. Det ble ikke funnet automatisk fredete kulturminner under registreringen. Det som finnes av kulturminne knytter seg til Kaggen gård. Det er utført arkeologisk registrering av Kaggen gård i 2005. 5 forhistoriske huskonstruksjoner var blant funnene.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 9 av 52 Miljøfaglige forhold Luftforurensning: NILU (Norsk institutt for luftforskning) har utarbeidet rapporten Forurensingsberegninger i Groruddalen. Beregningene viser at det bare er begrensede strekninger langs E6 ved Furuset samt ved tilknytningene mellom Ring 3 og de tre hovedveiene fra nordøst, at luftkvaliteten er dårligere enn nasjonale mål. Luftforurensing fra svevestøv (PM10) er da det største problemet og omfatter områder langs alle de tre hovedforbindelsene. Fra 2002 til 2015 vil luftkvaliteten bedres noe langs Trondheimsveien og forverres langs Østre Aker vei og E6. De største veinære overskridelsene og overskridelsene lengst bort fra veien vil forekomme langs E6. Samtidig uttaler Helse- og velferdsetatens følgende om luftkvalitet i sin uttalelse til planprogrammet: Området er et av de mest forurensningsbelastede i Oslo. Forurensningen som oppstår i bunnen av Groruddalen som følge av blant annet varehandel og godstrafikk bidrar til høye konsentrasjoner lokalt, men også til et generelt høyt forurensningsnivå i andre deler av byen, spesielt i østre deler av indre by. Støy Multiconsult AS, seksjon akustikk, har beregnet lydnivå fra vegtrafikk fra vegsystemet rundt IKEA på Furuset, se vedlegg 6. Området er støyutsatt med mange trafikkerte veger som bidrar til det totale lydbildet i området. E6 er den dominerende støykilden på grunn av de store trafikkmengdene. Beregningene viser at området i all hovedsak ligger innenfor rød sone (områder som ikke er egnet til støyfølsomme bruksformål, og der etablering av ny støyfølsom bebyggelse skal unngås). Forurenset grunn Like nord for eksisterende varehus lå det før 1997 en bensinstasjon. 5 skovlboringer ble foretatt for å undersøke mulighetene for forurensning i grunnen. Boringene viste 0,5 til 1,5 m med fyllmasser over leire. Enkelte steder var det spor av bensin og annen oljerelatert forurensning. Resultatene ga imidlertid ikke grunn til nærmere undersøkelser fordi området skulle fungere som parkeringsplass. Dagens gresslette har ikke tidligere vært bebygd. I influensområdet har det vært mye forurensende virksomhet og trafikk som indikerer at det kan være svakt forurensede masser (byjord) i planområdet. Det antas å være forurensning fra E6 i jordsmonnet. Lokalklima Målestasjonen på Furuset (Statens Vegvesen) viser at framherskende vindretning om vinteren går ned Groruddalen, fra nordøst mot sørvest, og at vindhastigheten er høyere enn 2 m/s i 60-70% av tida. Vinden er tydelig styrt av dalens form og blåser nedover dalens retning. Krysset Nedre Kalbakkvei/Strømsveien ble tidligere kalt Blåsbort på grunn av vindeksponeringen. Naturverdier/Biologisk mangfold Stubberudmyra med dam er regulert til bevaring, naturvernområde. I Siste sjanse, Notat 2001-7 og Siste sjanse, Notat 2003 2 Friluftsetaten, registrering av biologisk mangfold omtales Stubberudmyra (lokalitet 1354) innenfor planområdet. Den består av rikere sumpskog og en dam (lokalitet 14). Begge er gradert som viktige (kategori B) i forhold til biologisk mangfold. Det er registert én rødlistet viltart, men ingen rødlistede karplanter eller andre rødlistede arter. Vanlig frosk og liten salamander er registrert. Dammen er sterkt gjengrodd. Den består i hovedsak av grunne partier med noen dype innimellom. Dammen er omkranset av selje, bjørk og vierkratt inkludert istervier. Bunnvegetasjonen består av dominerende soner med henholdsvis skogsivaks og flaskestarr.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 10 av 52 Trafikkforhold Fig. 6 Tilgjengelighet Tilgjengelighet med bil, Trafikktall Atkomst til planområdet skjer i dag via Nedre Kalbakkvei fra Østre Aker vei, Trondheimsveien og Strømsveien. Fra Groruddalen nord er det også mulig å benytte Strømsveien. Tvetenveien - Nedre Kalbakkvei mellom E6, Østre Aker vei og Trondheimsveien er en svært viktig forbindelse for biltrafikk på tvers av dalen. Store transportrelaterte virksomheter som Alnabruterminalen er tilknyttet veien. Døgntrafikken ved Alfaset er ca. 17.000 kj./døgn og tungtrafikkandelen er høy. Nedre Kalbakkvei mellom Østre Aker vei og Trondheimsveien er kommunal vei, mens øvrige deler er riksvei. Figur 8 viser dagens trafikkmengder på vegnettet i influensområdet. På Strømsveien forbi IKEA kjører det i dag ca. 15.000 biler i et gjennomsnittsdøgn (sum begge veier). Den antatte årlige veksten i antall personturer er beregnet til 1,8% årlig fram til 2015, men det vil kunne variere noe avhengig av utvikling av transport- og vegsystem som det legges opp til. I dag bidrar gratis buss mellom Oslo S og IKEA til å redusere trafikkmengden. En reisevaneundersøkelse utført av Asplan Viak i januar og mai 2007 viser følgende trafikkfordeling: Ca. 15% av kundene kommer til varehuset med andre transportmidler enn bil, hvorav 13,2% med kollektivtransport (7% av disse med IKEAbuss) og 1,5% gående/syklende.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 11 av 52 Fig. 7 Flyfoto som viser hovedvegnettet innenfor planområdet Trafikkbelastning Fig. 8 ÅDT (årlig døgntrafikk) hentet fra Prosamrapport 141 Trafikktellinger i kryss Det er foretatt trafikktellinger (Asplan Viak, november 2006) en ettermiddag med vanlig hverdagstrafikk og en lørdag formiddag for å registrere lørdagstrafikken i kryssene; - Strømsveien atkomst IKEA og - Strømsveien Professor Birkelandsvei. Oversikt over resultatene fra tellingene er gjengitt i den tidligere omtalte trafikkanalysen. Registreringene danner grunnlag for de trafikkbelastningene som senere er benyttet som grunnlag for å vurdere konsekvensene i dette notatet.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 12 av 52 Kollektivtrafikk Fig. 9 Eksisterende holdeplasser Eksisterende kollektivtilbud er vist på fig. 9 og i tabellen under. rute Fra - til frekvens reisetid kommentar 25 Majorstuen Karihaugen, Stoppested i Tvetenveien: (Alfaset gravlund) Hvert 15 min. - 3 min. til Rødtvedt (tbane) - 10 min. til Furuset senter. En viktig tverrgående forbindelse i dalen. Busstopp ved planområdet. 66 Grorud/Helsfyr o/ikea. Stoppested i Strømsveien: Kjelsrud (alt. 2) og IKEA Furuset (alt 1). Hvert 15 min. - 5 min til Grorud st. - 13 min til Helsfyr* Rutetilbudet startet opp sommeren 2006 og retter seg spesielt inn mot IKEA** Busstopp ved planområdet. 79 Grorud/Holmlia Stoppested i Tevlingveien v/skjønhaug. 401 Oslo S bussterminalen Lillestrøm o/alnabru Hvert 15 min. Hvert 15 min. - 15 min til Grorud T-bane. - 44 min til Holmlia. - 20 min til Oslo S. 450-500m fra planområdet. Busstopp som for rute 66.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 13 av 52 411 Oslo S Bussterminalen Lillestrøm o/furuset Stoppested langs E6: Trosterudkrysset 2 T-banen: Trosterud stasjon, linje 2, Østerås Ellingsrudåsen: Hvert 15 min. Hvert 15 min. - 11 min. til Helsfyr. - 26 min. til Lillestrøm - 12 min. til Oslo S - 4 min til Helsfyr - 46 min til Lillestrøm. - 16 min. til Oslo S - 9 min til Helsfyr 4-500 m til busstopp fra planområdet. 800m til planområdet. * Helsfyr er prioritert knutepunkt i Oslo med busser/t-baner i alle retninger. **IKEA står oppført som bestemmelsessted i all ruteinformasjon og foran på bussen. Tilbudet har fortsatt god kapasitet. Sporveien beregner ca 2 år før nye ruter er innarbeidet i folks reisevaner, og regner derfor med at flere kommer til å bruke tilbudet etter hvert. Kollektivtilbudet i planområdet er godt. Innenfor 500m fra planområdet går det over 20 bussavganger i timen, med ruter bl.a. til Holmlia, Majorstua, Lillestrøm og Oslo S. Rute 66 er satt inn sommeren 2006 for å betjene IKEA spesielt. I tillegg kommer IKEA-bussen med 2 avganger i timen. Busstilbudet er gratis. Alle stoppesteder ligger innenfor 500m fra planområdet, med unntak av t-banen som ligger 800m unna. Gang- og sykkelvei, turvei - Turvei D15 går fra markagrensa ved Ole Reistads vei mellom Trosterud og Lindeberg, via Tvetenveien og Nedre Kalbakkvei til Bredtvet. D15 er ikke godt egnet som gang- sykkelforbindelse på grunn av høy trafikk, få kryssingspunkt og vanskelige overganger til det øvrige lokale gangveinettet i dalen. - D15 krysser Turvei D10 ved Nedre Kalbakkvei. Turvei D10 går langs Alnavassdraget og er selve ryggraden i grøntstrukturen i Groruddalen. - Tevlingveien under E6 krysser planområdet til IKEA/FIF øst for turvei D15. Tverrforbindelsen er regulert til gang- sykkelvei og markert på prinsippskissen i områdeprogrammet. Det er ikke foretatt tellinger, men observasjoner tilsier at forbindelsen brukes til fordel for turvei D15, og at den er den viktigste tverrforbindelsen i influensområdet. - Fra Strømsveien kan Tevlingveien koples til Alna via Kjellsrud gård og fra Kaggen via Tevlingveien til Alna. Forbindelsen til Alnaelva er ikke tilrettelagt, og er vanskelig tilgjengelig i dag. Varelevering 80% av vareleveringen til IKEA skjer via Alnabruterminalen. 16-17 biler i døgnet går fra terminalen. IKEA har hentelager/utlevering av større varer i Tevlingveien 4C (4 000 m 2 ). Parkering IKEA har 750 uteparkeringsplasser. FIF har sambruk med IKEA. Risiko og sårbarhet Det er utført en ROS-analyse i forbindelse med konsekvensutredningen (vedlegg 7 til Konsekvensanalysen). Angitte eksisterende risikosituasjoner/hendelser i er: - Endring av vannhusholdningen i Stubberudmyra ved graving i grunn. - Trafikkavvikling ved blokkering E6. - Behandling av forurensede masser i grunnen ved graving/bygging. - Ulykker med gående/syklende når idrettsaktivitet opprettholdes i anleggsgjennomføring. - Masseutglidning av Strømsveien ved utskiftning av masse. Teknisk infrastruktur
Forslagsstillers planbeskrivelse side 14 av 52 Energi Hafslund nett har nettstasjon nr. 1558 med tilhørende høy- og lavspent kabelanlegg i planområdet. Dagens varehus forsynes av en egen nettstasjon som består av 2 stk 1250 kva med transformatorer 415 V. Dagens Idrettsanlegg forsynes av nettstasjon 0256 med 230V. Langs E6 går en 45kv kraftledning. Området er regulert til faresone. Fig. 10 Eksisterende infrastruktur (energi) med planforslaget tegnet inn. Vann- og avløp Hovedvannledning følger planavgrensningen langs E6. Det er ikke tillatt å bygge nærmere enn 2 m fra ledningen.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 15 av 52 Fig. 11 Eksisterende infrastruktur (vann) med planforslaget tegnet inn. Estetikk og byggeskikk Planområdet inngår i et felt dominert av motorveistrukturer og jernbane, med tilhørende transportavhengig virksomhet preget av hallbygg med utendørs parkering og lagerareal. Strukturen er av stor betydning for Oslos økonomiske bærekraft, og definitivt å regne som en bystruktur. De overordnede, ordnende elementene motorveier og jernbane er lineært orientert i dalens lengderetning. Avhengigheten mellom bygningsmassen og transportstrukturene har ellers ikke gitt klare ordensprinsipp for bebyggelsen. Den oppleves som stedvis romlig oppløst eller med andre estetiskromlige mangler. Influensområdet er preget av Strømsveien som organiserende funksjonell akse. Større anlegg som IKEA og FIF-hallen er ikke ordnet langs Strømsveien, men ligger med store parkeringsfelt mellom hovedvei og bebyggelse. Det gir utflytende rom og en viss planløshet, som må karakteriseres som estetisk utilfredsstillende. Bygningenes forhold til veistrukturene gir et likegyldig urbant landskap. Bygningstypologien er utpregete hallbygg. IKEA er dessuten et logotypt bygg, styrt av brukerens behov for å skape gjenkjennelighet. Bebyggelsen nord for Strømsveien er sammensatt med eldre, mindre boliger og lagerbygninger innimellom større lagerhaller og åpne lagringsarealer. Flere bygg står tomme og er i tydelig forfall. Området er i transformasjon og ligger på vent i forhold til ny utvikling. Stedsutvikling I følge rapporten Regionale Scenarier for Groruddalen mot 2030 (bystyret 2002) har Groruddalen Oslos beste tilgjengelighet med bil. Områdets strategiske beliggenhet har ført til etablering av en sammenhengende handelskorridor parallelt med E6 mellom IKEA på Furuset og Smartclub på Alnabru. Felles for korridoren er plasskrevende varehandel som er avhengig av god biltilgjengelighet.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 16 av 52 Fig. 12 Handelskorridor Områdeutvikling IKEA på Furuset kan med rette karakteriseres som en suksesshistorie for Groruddalen. IKEA trekker handlende til Oslo fra hele hovedstadens nordøstregion. IKEA er en betydelig arbeidsplass lokalt. Ved etableringen finansierte IKEA Furuset Forum, samt fotballgarderober og kunstgressbane i planområdet, som kompensasjon for tapt areal. Varehuset er en viktig møteplass gjennom sitt restauranttilbud, som brukes av sjåfører og lokalbefolkningen utover det som genereres av ren handel. Furuset Idrettsforening (FIF) sitt anlegg trekker også betydelig aktivitet. Foreninga har ca. 2100 medlemmer, hvorav 300 i fotballklubben. De yngste utgjør hovedtyngden i fotballklubben, over 200 av medlemmene er i alderen fra 5 år til 19 år. Fotball har alltid vært en av FIFs viktigste hovedaktiviteter og representerer den sportslige kontinuiteten i klubben. Egnethet for boligutvikling Planområdet ligger mellom to betydelige veitrafikkårer, E6 og Strømsveien. Støy og luftforurensning tilsier at det ikke er egnet for boligutbygging. Arbeidsplasser IKEA er i dag en arbeidsplass med stor lokal betydning. Av ca 560 ansatte bor mange i dalen, mange av disse innen gangavstand. Et 40-talls nasjoner er representert blant de tilsatte. Det gjør IKEA til en integrasjonsarena. Turisme IKEA er et besøksmål for folk på feriereise i hjemlandet, altså et sekundært mål for nasjonal turisme. Dette nedfeller seg i salgstall i sommersesongen. Barns interesser Planområdet ligger tett på boligbebyggelsen. På Trosterud og Lindeberg bor det ca 11 000 innbyggere. Avstand til planområdet varierer mellom 250m og 1500m. Tevlingveien under E6 gir direkte forbindelse mellom planområdet og boligbebyggelsen. I forbindelse med konsekvensutredningen er det gjort en planfaglig analyse for å kartlegge hvilke arealer som brukes til fri lek eller uorganiserte aktiviteter. Analysen, samt dialog med berørte parter, bydel, etater og øvrige ressurspersoner, viser at boligområdene Lindeberg og Trosterud har meget god tilgang til nærarealer egnet for uorganisert aktivitet. Avstand og tilgjengelighet viser at planområdet er for langt unna til at det egner seg som nærlekeplass. Det kan være egnet til frilek for større barn fra skole-
Forslagsstillers planbeskrivelse side 17 av 52 alder og oppover, men ikke de minste barna. I planområdet er det ballslettene og banene som brukes til uorganisert aktivitet når disse ikke er i bruk av idretten. Øvrige grønne arealer innenfor planområdet brukes i liten grad. Problemet med høy grunnvannstand og setninger begrenser bruken av eksisterende gressbaner og gresslette. Universell utforming Definisjon Universell utforming er utforming av produkter og omgivelser på en slik måte at de kan brukes av alle mennesker, i så stor utstrekning som mulig, uten behov for tilpassing og en spesiell utforming 1. IKEA IKEA har arbeidet bevisst over lang tid med å forbedre varehusene i henhold til prinsippene for universell utforming. I utgangspunktet er varehuset godt tilrettelagt, men på grunn av stor publikumstilstrømning er varehuset blitt for lite og trangt, og mindre oversiktelig og framkommelig for orienterings- og bevegelseshemmede. Eksisterende utomhusanlegg er tilrettelagt i henhold til prinsipper for universell utforming. Idrettsanlegg Eksisterende tennisanlegg består av tennishall, garderober og utvendige tennisbaner. Tennisbanene ute er i god stand med hyppig vedlikehold. Atkomst til tennishaller er vanskelig å finne. Utvendig rampe er for bratt og i dårlig teknisk stand. Garderober er ikke tilrettelagt for bevegelses- eller orienteringshemmede. Fotballgarderober er bygd på i ettertid, med direkte innganger fra gangvei. Det er vanskelig å finne fram til riktig garderobe. Én garderobe har HCWC, men nivåforskjellen mellom gangvei og inngangsdør, og innvendige dørterskler innebærer i praksis at garderoben ikke er tilgjengelig for bevegelseshemmede. Kunstgressbanen ligger høyere enn parkeringsplassen og gangveien. Det er trapp mellom nivåene. Idrettsanlegget framstår i dag som uoversiktelig og lite publikumsvennlig i forhold til brukere med spesielle behov. Tiltak i forhold til miljøhemmede er ikke kartlagt. Juridiske forhold Det er ikke knyttet juridiske forhold til planområdet. Interessemotsetninger Interessemotsetninger mellom idrettsaktiviteten og IKEA i planområdet er håndtert ved at partene har samarbeidet om å utvikle planområdet på best mulig måte slik at alle interesser ivaretas. 4. PLANSTATUS 4.1 Rikspolitiske retningslinjer Rikspolitiske retningslinjer for samordnet areal- og transportplanlegging, fastsatt ved kgl.res. 20. august 1993: Arealbruk og transportsystem skal utvikles slik at de fremmer samfunnsøkonomisk effektiv ressursutnyttelse, med miljømessige gode løsninger, trygge lokalsamfunn og bomiljø, god trafikksikkerhet og effektiv trafikkavvikling. Det skal legges til grunn et langsiktig, bærekraftig perspektiv i planleggingen. Det skal legges vekt på å oppnå gode regionale helhetsløsninger på tvers av kommunegrensene. Rikspolitiske retningslinjer (RPR) for å ivareta barn og unges interesser i planleggingen fastsatt ved kgl.res. 1. september 1989: 1 Definisjonen er hentet fra internettsiden til Deltasenteret, Sosial og Helsedirektoratet, www.shdir.no/deltasenteret/universell_utforming/
Forslagsstillers planbeskrivelse side 18 av 52 Viktige nasjonale mål er å sikre et oppvekstmiljø som gir barn og unge trygghet mot fysiske og psykiske skadevirkninger, og som har de fysiske, sosiale og kulturelle kvaliteter som til enhver tid er i samsvar med eksisterende kunnskap om barn og unges behov. Arealer og anlegg som skal brukes av barn og unge skal være sikret mot forurensning, støy, trafikkfare og annen helsefare. Ved omdisponering av arealer som i planer er avsatt til fellesareal eller friområde som er i bruk eller er egnet for lek, skal det skaffes fullverdig erstatning. 4.2 Kommunale føringer Kommuneplan 2004, vedtatt i bystyret 26 mai 2004: Kommuneplan 2008, "Oslo mot 2025" har vært på høring, men er enda ikke vedtatt. Når det gjelder Groruddalen er planen bearbeidet i overenstemmelse med HUG (se under). Her omtaler vi Kommuneplan 2004, da den fortsatt er gjeldende. - Alnaelva med tilhørende grøntdrag er det bærende element i planen. - En rekke vei- og kollektivtiltak skal bidra til en mer miljøvennlig avvikling av trafikken. Kommunedelplan for lokalisering av varehandel og andre servicefunksjoner vedtatt 27.11.2002: Planforslaget faller inn under definisjonen kjøpesenter i planen, men er i strid med lokaliserings- kriteriene for kjøpesenter, som er at det skal: - ligge mindre enn 500m fra knutepunkt for kollektivtransport, - ligge i område med høy arealutnyttelse eller tydelige senterfunksjoner, - ha lokalt kundegrunnlag, - være samlokalisert med andre servicefunksjoner. Grøntplan for Oslo kommune, vedtatt i bystyret 15.12.1993: Alfasetparken er avsatt som bypark i et overordnet parksystem. Turvei D15 er vist langs Tvetenveien. Byøkologisk program 2002-2014, vedtatt i bystyret 11.06.2003: Groruddalen foreslås som miljøsone jfr St. mld nr. 23/2001-02, bedre miljø i byer og tettsteder. Kommunedelplan for Groruddalens sentrale deler, vedtatt i bystyret 11 juni 1997: Reguleringsplan for IKEA (vedtatt i bystyret 19 juni 1996) ble utarbeidet parallelt med kommunedelplanen, og medførte at planområdet ble tatt ut av kommunedelplanen. Øvrige føringer i kommunedelplanen som har betydning for planforslaget: - Nedre Kalbakkvei som hovedtverrforbindelse i dalen, - Strømsveien skal reetableres som lokalvei, - krysset Strømsveien/Nedre Kalbakkvei skal utformes slik at uønsket gjennomgangstrafikk ikke ledes inn på Strømsveien. Kommunedelplan for idrett 2005-2008, vedtatt i bystyret 27.09.2005: Planen består i hovedsak av evaluering av forrige planperiode, og mål og vurdering av behov for større idretts- og anleggstyper i Oslo for kommende periode. Planen er i hovedsak en anleggsplan, men fokuserer også noe på den aktiviteten som fins i Oslo. Den idrettshallen som er del av planen for IKEA og FIF er en av 8-12 planlagte nye haller i Oslo, og dermed en viktig del Oslo kommunes planer. Idrettsanleggene oppfyller videre planens mål om å sørge for at alle bydeler har minst en idrettspark, der et mangfold av idretts- og treningsaktivteter utøves i en grønn ramme. Helhetlig utviklingsplan for Groruddalen, strategier for et bedre miljø mot 2030, vedtatt i bystyret 21. juni 2006: Bystyret vedtok planen med en rekke tilleggsvedtak, hvorav et punkt omhandler influensområdet: byrådet bes komme med tiltak for en miljømessig oppgradering av Nedre Kalbakkvei. Bedre støyskjerming, mer beplantning og andre avbøtende tiltak bør komme raskt. Planen inneholder 4 hovedsatsingsområder:
Forslagsstillers planbeskrivelse side 19 av 52 1. Styrking av blå-grønne strukturer: ved etableringen av Alna Miljøpark, med gjenåpning av elva, etablering og utbygging av parkområder, fullføring av det overordnete turveinettet og vern av biologisk mangfold. 2. Ombygging av veisystemet og styrking av kollektivtilbudet: for å oppnå nødvendig reduksjon av luftforurensning og trafikkstøy i dalen. I framtidige veiprosjekter skal miljøtiltak som lokk/tunnelløsninger, støyskjerming og beplantning prioriteres. Kollektivtrafikken skal styrkes,blant annet ved at det opprettes bedre tverrforbindelser. T-bane- og jernbanestasjoner skal rustes opp, og tilgjengeligheten til disse forbedres. 3. Effektivisering av arealbruk gjennom foredling, fortetting og transformasjon: Offentlige møteplasser og byrom skal rustes opp. En langsiktig målsetning er å effektivisere arealbruken ved å transformere dalbunnen til en tettere utnyttet bystruktur hvor bolig, kultur, rekreasjon og næring integreres. 4. Styrking av kulturminnevernet og kulturaktivitetstilbudet: med en mangfoldig og synlig kulturaktivitet. Målet er å styrke Groruddalens identitet og attraktivitet. Planen bygger på en rekke planer og utredninger. Listen under inneholder de planer og utredninger som har betydning for planforslaget: a. Områdeprogram for Alfasetmorenen Nyland, utarbeidet i 2004: Områdeprogrammet ble ikke vedtatt som en del av HUG. I følge bystyrets vedtak skal Alnaparken og andre grønnstrukturer i området utvides, videreutvikles og kombineres med logistikk og annen næringsvirksomhet til et mer intensivt utnyttet område med en grønnere profil. Transformasjon til flerfunksjonelle byområder med boliger, kultur og næringsvirksomhet vil først være aktuelt på lang sikt. En visjon for området er å utvikle dalbunnen til et attraktivt byområde med blandet arealbruk, utvalgte knutepunkt og møtesteder. Alnaelva Miljøpark utvikles som naturpark med fokus på biologisk mangfold og en urban park i tilknytning til ny byutvikling. Alnaelva Miljøpark er det sentrale samlingspunktet i Groruddalen med gode tverrforbindelser til dalsidene. I planen foreslås det at et mulig arealbytte mellom Furuset idrettsplass og næringsarealene på andre siden av Strømsveien undersøkes. Øvrige retningslinjer: - økt estetisk kvalitet tilstrebes, parkering skjer fortrinnsvis under terreng, - støy- og luftkvalitetsvurderinger må utføres, - forurenset grunn må sjekkes ut. b. Samferdselsplan for Groruddalen utarbeidet i 2003: Forslagene foreligger som prinsipper. Planen forutsetter at Strømsveien skal prioriteres for kollektivtrafikk. c. Strategisk grønnstrukturplan for Groruddalen, Oslo kommune v/friluftsetaten, utarbeidet i 2004: Groruddalen har en relativt god dekning av grønne oppholdsarealer. Utfordringen er i større grad å utnytte potensialet og høyne standarden. Planen anbefaler at E6 bygges om til miljøtilpasset hovedåre med bl.a. trerekker langs veien. d. Siste sjanse, Notat 2001-7 og Siste sjanse, Notat 2003 2 Friluftsetaten, registrering av Biologisk mangfold: Stubberudmyra (lokalitet 1354) innenfor planområdet, består av rikere sumpskog og en dam (lokalitet 14). Begge er gradert som viktige i forhold til biologisk mangfold. e. Forurensningsberegninger Groruddalen, NILU OR 5/2003: Utredningen viser at bare begrensede strekninger langs E6 ved Furuset har dårligere luftkvalitet enn nasjonale mål. NO2- forurensing vil i hovedsak være fjernet innen 2015 pga motorteknologiske forbedringer. Svevestøv PM10 er det største problemet langs E6. 4.3 Pågående planarbeid Reguleringsplan for del av terminalområdet på Alnabru, forslag til planprogram etter forskrift om konsekvensutredning. Hensikten med planarbeidet er å modernisere og effektivisere Alnabru godsterminal som et nasjonalt logistikksenter, i henhold til en overordnet målsetning om å øke godstrafikken på bane.
Forslagsstillers planbeskrivelse side 20 av 52 I forbindelse med det pågående arbeidet med KU og reguleringsplan for Alnabruternimalen utarbeider Statens vegvesen og Oslo kommune (Samferdselsetaten) en trafikkanalyse for et større område i Groruddalen, og ikke så detaljert i områdene rundt IKEA. Det arbeides bl.a. med scenarier for 2015, hvorav et av scenariene inkluderer nye planer for IKEA. Denne trafikkanalysen danner grunnlaget for deres beregninger. Trafikkanalysen inneholder vurderinger av trafikkbelastninger i morgen- og ettermiddagsrushet, retning mot sentrum, hvor problemet ofte kan være størst. En første kjøring/grunnlag for den overordnede trafikkanalysen fra Statens Vegvesen/ Oslo kommune skal etter planen foreligge i løpet av februar 2008. Detalj og reguleringsplan for rv. 191 Nedre Kalbakkvei parsell Strømsveien - Alfasetveien Planene går ut på å utvide dagens to felt til fire med midtdeler. Hensikten med planarbeidet er å: ivareta tilgjengeligheten til godsterminalområdet, ivareta framkommeligheten for busstrafikk, bedre trafikksikkerheten, gi veg m/sidearealer et estetisk tiltalende utseende. Ombyggingen skal etter planen skje i perioden 2006-09. Som følge av dette bygges krysset Strømsveien Nedre Kalbakkvei om for å tilpasses en løsning med 4 felt i Nedre Kalbakkvei. Forslag til reguleringsplan for Strømsveien 319, gnr/bnr 113/73, PBE saksnr.: 200508462 Dette er naboeiendommen til IKEA, og ønskes tilrettelagt for LIVING møbelvarehus. Omfanget av planene krever konsekvensutredning. Planprogram er fastsatt av Plan- og bygningsetaten (sept. 07). Forslag til reguleringsplan for Tevlingveien 4c, gnr/bnr 114/27, PBE saksnr.: 200605568 Eksisterende fjernlager til IKEA ønskes bygget om til møbelsenter. Ingen ytre endringer planlegges. Omfanget av planene krever konsekvensutredning. Planprogram er fastsatt av Plan- og bygningsetaten (sept. 07). Forslag til reguleringsplan for Kaggen gård, Strømsveien 336 gnr/bnr 116/2, PBE saksnr.: 200504577 Hensikten med planarbeidet er å omregulere fra friområde til hagesenter. Reguleringsplanen lå ute til offentlig ettersyn fra 29.10.2007-28.11.2007. Kommentar Strømsveien 319 (LIVING), Tevlingveien 4C og Kaggen gård ses i sammenhenheng med utvidelsen av IKEA og FIF i planprosessen. Det vises til utredninger for temaene 1 Trafikk, 2 Handel og 3 Grønnstruktur og romlig orden, 4 prosjekter i sammenheng, som inngår i konsekvensutredningen. Forslag til reguleringsplan for Strømsveien 314, PBE saksnr.: 200710136 Planområdet ønskes omregulert til handelspark. Saken er nylig registrert hos PBE og er derfor ikke tatt med i fellesutredningen for de 4 prosjektene, nevnt over. Andre samferdselstiltak: Oslopakke 2: omhandler forsert utbygging av infrastruktur for kollektivtrafikken i Oslo og Akershus. Målsettingen er å bedre framkommelighet og kollektivtilbudet. Forslag til tiltak i influensområdet: Kollektivfelt fra Kjelsrud holdeplass til rundkjøring i kryss med Tvetenveien og Nedre Kalbakkvei i retning sentrum. Kollektivfelt fra samme rundkjøring mot rundkjøring i kryss med Ytre Ringvei i retning sentrum. Lokk over E6. Oslopakke 3: et lokalt initiativ for å videreutvikle et moderne hovedveinett, utbygging av tunneler for å skjerme mot støy og forurensning, frigi arealer for byutvikling og styrke kollektivtrafikken.