Fjellet og blomsten (fra Fjellfloraen)
|
|
- Aron Enoksen
- 7 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Fjellet og blomsten (fra Fjellfloraen) Den lille hendige «Fjellfloraen» er stadig like popuur, både for fjellvandrere og andre som er glad i natur og blomster. Og som liker å vite litt mer om det de ser på sine turer. Nye opplag foreligger nå både på engelsk og norsk. Boken er også utgitt i Sverige. Initiativet til «Fjellfloraen» ble i sin tid tatt av Reidar Jørgensen, Olav Gjærevoll og Arne Falkanger, som sammen med Dagny Tande Lids fine illustrasjoner gjorde resultatet så vellykket. Nedenstående artikkel er hentet fra «Fjellfloraen». 40 Marston Bartes i «Menneskets plass i naturen». Det er eiendommelig at jo mer vi blir innestengt i våre byer og våre transportsystemer og i vårt travle hverdagsliv, og altså fjerner oss mer og mer fra naturen, desto mer ser det ut til at vi lengter etter kontakt med en verden som ikke er fullstendig forandret av våre egne aktiviteter. Vi er fremdeles en del av naturen, og vi kan ikke komme bort fra det ubehagelige spørsmål: hvor meget av naturen kan vi ødelegge uten å ødelegge oss selv? For vår egen lykkes skyld, for vår egen redning, trenger vi å skaffe oss en «økologisk samvittighet». Fjellet ordet virker lokkende og forjettende! Blomster er også et vakkert ord som kaller på det lyse og gode i vårt sinn. Derfor er det ikke å undres over at så mange av oss som går i fjellet, har knyttet vennskap for livet med fjellblomstene. Det er ikke barfe deres skjønnhet, deres vakre farger og former, deres ynde, som gjøt at vi blir så glade i dem. Deres tapre kamp for tilværelsen i høyst ublide omgivelser øker sympatien og beundringen for dem. Denne «høgfjells-familien» har ikke så mange medlemmer i vår flora sammenlignet med andre planteselskaper, rundt regnet 200. Men det er så mange interessante forhold som knytter seg til disse familiemedlemmer, at en er fristet til å kalle dem for aristrokatene i vår flora. Det som rent umiddelbart fanger vår oppmerksomhet, er de vakre fargene. Vi kjenner jo fargeskjønne blomster fra låglandet også, men likevel får vi inntrykk av at blomstene i fjellet overgår alt når det gjelder rene, friske farger og rikdom i nyansene. Det tar kanskje litt lenger tid før vi får øynene opp for skjønnheten i former. Mest iøynefallende er kronen, hvor den strengt regel- 41
2 42 En sprudlende fjellbekk er god å ty til på varme dager. (Foto: Per Amund Strickert) messige stjerneform er den vanligste, enten med spisse, avrundete eller tvert skårne kronblad. Beundring vekker også de mange yndefulle og fint formete klokker. Og kommer en fjellblomstene nærmere inn på livet, oppdager en at også bladene hos mange av dem, både ved sine farge og form, er vel verd å merke seg. Hos flere av fjellblomstene er det den grasiøse form og den elegante reisning som i første rekke fanger blikket. Og fjellvandreren som har luktesansen i orden, vil hos mange av sine venner blant fjellblomstene kunne glede seg over en fin og karakteristisk vellukt, som sammen med lukten av einer, lyng og dvergbjørk er med på å skape bevisstheten om høgfjellet. Ved fjellblomstenes utseende er det meget som fanger interessen og pirrer lysten til å lære dem nærmere å kjenne. Og interessen vokser ettersom en lærer litt om årsakene til at de kan trives i slike karrige omgivelser, hvor sommeren er både kort og kald. Etterhånden får en også innblikk i jordbunnens betydning for de enkelte arter, utbredelsesforholdene, planteselskapene, høgdegrensene og mange, mange andre ting. Da vil en også oppdage at det ikke nettopp er de iøynefallende og vakre blomster som i virkeligheten er de mest interessante. De plantene som greier livet i høgfjellet kunne vi godt kalle for «den korte sommers planter». Mange av dem har sørgelig liten tid til disposisjon for produksjon av stengel, blad, blomst og frukt. På mange steder ligger snøen til ut i juli, og allerede i august kan den være på pletten igjen. Det blir et intenst liv i noen hektiske sommeruker, og når flere av dem greier å få ferdig frukt på mindre enn en måned, skyldes det forhold som viser den mest fullkomne tilpasning til livsvilkårene. Veksten skjer med intensivitet og fart. Allerede få dager etter at snøen er smeltet, kan vi se planten med grønne stengler og blad. Hos snøsoleia er det observert fullt utsprungne blomster fem dager etter at snøen gikk bort, og bare 17 dager senere stod planten der med sine fuumodne frø. Det er full grunn til å undre seg over hvordan slikt kan gå til. Forklaringen ligger i et møysommelig, tålmodig og årelangt forarbeid. La oss som eksempel se på utviklingen av reinblomen fra den ved frøspiringen tar fatt på livet, og til den etter flere års forløp når klimaks: blomstring og frøsetting! Første sommeren utvikles bare kimbladet som er grønt og assimilerende. Rottrevlene vokser litt, og det anlegges bladskott for neste sommer. Andre sommeren utvikles så to-tre mindre blad, som ved sin virksomhet i sommerens løp forsterker rotsystemet. Nye skott anlegges for neste sommer. Slik fortsetter livet i flere somrer, mens bladene stadig blir større og bladrosetten kraftigere. Endelig er planten blitt voksen nok til å anlegge alle de edlere deler som en blomst består av, og når snøen forsvinner neste sommer, ligger alt vel til rette for en hurtig blomstring. Men selv om fjellplantene i sin alminnelighet er makeløse til å få fram modne frø på rekordtid, kan forholdene undertiden bli slik at de må resignere. Men likevel finnes det muligheter for formeringen, nemlig ad vegetativ veg. Ved yngelknopper, utløpere som slår rot og ved underjordiske stengler greier de likevel å oppfylle sin livsoppgave: å sikre artens bestående. Vi får det første møte med fjellet når vi sier farvel til barskogen og tar fatt på bjørkeskogen. Det er ikke de høge slanke bjørkene fra låglandet vi møter, men låge, krokete og forvridde trær. Den 43
3 Z.f ^ ^ «fa?hi «5rsg«s5,feog^ 5Å;«/er av og tu stien ned mot Kårvatn fra Tovatna. (Foto: Per Amund Strickert) låge temperaturen og den korte sommeren gjør at fjellbjørka vokser meget langsomt. Derfor blir veden så hard, og derfor bhr den ypperiig til brensel. De store snømassene og vinden får ta skylden for de vridde, krokete stammer og greiner. Dette bjørkebeltet varierer i bredde, men vi finner det praktisk talt på alle fjell som en «støtpute» mellom barskogen og snaufjellet. Den øvre grensa for bjørkebeltet kan vi følge som en sikk-sakk-linje bortover fjellsida. I dalsøkk trekkes den oppover, mens ur og myr tvinger den nedover. I bjørkeskogen treffer vi på mange forskjellige plantesamfunn. Vi har ikke studert plantene meget før vi oppdager at enkelte arter trives særiig godt i lag de danner samfunn. Årsakene til dette og til fordelingen av plantene i sin alminnelighet, er i første rekke forskjell i snødekkets tykkelse, vekslinger i kalkholdighet i jorda, tilgang på vatn og høgda over havet. I bjørkelia kan vi f.eks. dumpe opp i plantesamfunn med en fantastisk frodighet. Vi 44 finner mange staselige arter, flere av dem opp til 2 meter høge, som tyrihjelm, turt, kvitbladtistel, kvitsoleie, kvann, flere grasarter og mange frodige bregner. Flere av disse kjenner vi godt fra låglandet, og mange av dem kan vi finne et godt stykke ovenfor bjørkegrensa når forholdene er gunstige, f. eks. i sørvendte bakker og rasmarker. Vi ser lett at grunnlaget for denne frodige vegetasjon er god moldjord og rikelig tilgang på vatn. Den annen ytterlighet har vi hvor jorda er tørr og mager. Her blir bjørkeskogen mere glissen, og plassen mellom trærne er for det meste opptatt av lav, vesentlig reinlav. Mellom disse to ytterligheter finner vi overganger. Vanlig er det artsfattige, enstonige samfunn hvor blåbær og noen andre lyngarter dominerer, mens skrubbbær, marimjelle, guuris og noen få andre arter er de eneste som bringer avveksling. Når vi på turen oppover sier farvel til siste bjørka, er vi kommet over i snaufjellet. Det er i denne region at de ekte fjellplanter har heimen sin, og på vegen fra der bjørkegrensa slutter og opp til høgste toppen er det mangt og meget å legge merke til for fjellvandreren. Som en kunne vente, avtar antallet av arter etter som en kommer i høgda. Noen ganger jevnt, oftere temmelig ujevnt, alt etter som de geologiske tilhøva er. I bratte, sørvendte berg hvor blokker, bergnabber, kløfter og hyller gir ly, kan vi ofte finne en vegetasjon så arktisk og så interessant som en botaniker overhodet kan ønske seg. Men kommer en over «eggen» og inn på slakkere platåer hvor ur og frostsprengte blokker dominerer landskapet, synker artsantallet til et lavmål. Botanikerne har funnet det naturlig å dele inn snaufjellet i tre belter: lågfjellsbeltet fra der hvor bjørkeskogen slutter og så langt oppover som blåbæra følger med. Mellomfjellsbeltet har en øvre grense som nærmest er av geologisk art, idet vi til høgfjellsbeltet regner de områder som domineres av snø, is, ur og blokkmark. Lågfjellsbeltet. De plantesamfunn som klarest skiller seg ut, er myrene. Myr er ikke det terreng som fjellvandreren liker best, men vegetasjonen kan ofte være så interessant at den kan forsone meget. De myrer som er bygd opp av torvmoser (Sphagnum), er artsfattige. Det samme gjelder starrmyrer på kalkfattig jord. Dominerende arter 45
4 46 T.T.'s uvarsskur ved Naustådalsvatnet. (Foto: Per Amund Strickert) er f. eks. dystarr og frynsestarr. Særlig iøynefallende er myrullsamfunnene. Både duskmyrull og snømyruu kan dominere dem, den siste kan opptre i enorme mengder på sandig jord ved sjøer, elver og på flate høgfjellsmyrer. På kalkrik jord forandres bildet i høg grad, særlig gjelder dette skråninger som overrisles (bakkemyrer). Her merker en seg først og fremst gulsildre og sotstarr. Andre samfunnsdannende arter er blankstarr, agnorstarr og bjønnskjegg, den siste også på kalkfattig grunn. Kalkmyrene er av de mest artsrike samfunn en har. I bunnsjiktet dominerer brune moser. La oss se litt nærmere på den betydning snøen har for plantene. Det er en kjent sak for alle som har gått i fjellet ved vinters tid, at snøen fordeler seg ujevnt i terrenget på grunn av vindvirkningen. Snøen blir blåst vekk fra rygger og topper og samler seg i søkkene. Fordelingen av snøbare rabber og fonner er den samme fra år til år. Dette forhold gir seg meget tydelig utslag i vegetasjonen, ja, så tydelig at ingeniører som skal stikke ut veg i fjellet, tar botanikeren med på råd. Vegen bør legges der snødekket er tynnest, og slike områder vil botanikeren sommers dag kunne peke ut på grunnlag av vegetasjonen. For å få et bilde av snødekkets betydning, kan vi ta for oss f. eks. en morenerygg på kalkfattig jord. Øverst på ryggen finner vi et rabbesamfunn av tørke-elskende planter. Om vinteren er de sterkt utsatt for tørke på grunn av vinden, om sommeren er det ingen annen tilgang på vatn enn regn. På de mest værharde rabbene ligger ofte jorda eller grusen bar, og den mest hardføre vegetasjonen består av små brune og svarte skorpe- og bladlaver, som tåler å ligge snøbare hele vinteren. Forøvrig har rabbene et meget karakteristisk samfunn som i første rekke består av greplyng, krekling, rypebær, fjellpryd og tyttebær. Der snødekket om vinteren er noe bedre, vil en finne en sone der dvergbjørk, skintryte og blålyng gjør seg sterkt gjeldende. Et stykke lenger nede i skråninga der snødekket er solid, men utsmeltinga forholdsvis tidlig, får en et meget vel avgrenset samfunn der blåbæra dominerer sterkt. Både den øvre grensa mot rabbesamfunnene og den nedre mot snøleiene er meget skarp. Snøleiesamfunnene innledes med en gras-sone som lett skiller seg ut i terrenget på grunn av fargen. Viktige arter er smyle, gulaks og finnskjegg, den siste særlig vestpå. Er markfuktigheten stor, vil engsoleie, fjellfiol og løvetann gjøre seg sterkt gjeldende. I steinet terreng dominerer den grove bregnen, fjellburkne (Athurium alpestre). Når snøen ligger så lenge at de artene som er nevnt foran, ikke lenger viser særlig livskraft, overtas dominansen av den lille vierarten fjellmo. Over store felter kan den være eneste karplante. Bladene er trykt ned mot en mere eller mindre kompakt matte av hardføre snøleiemoser. Ofte har den selskap med dverg-gråurt eller moselyng. Ved enda senere utsmelting forsvinner karplantene helt, og grå og mørke moser sammen med den oransje laven Solorina crocea rår grunnen alene. Til slutt må også disse livets utposter mot naken grus og is gi opp. Tar vi et tilsvarende snitt på kalkrik jord, får vi et helt annet bilde. På rabbene er det særlig reinrosa som er karakterplante. Dette samfunn har en ganske annen artsrikdom enn det tilsvarende på kalkfattig mark. Her finner en mange av de aller mest interessante arter, høgfjellsklokke, rublomarter, snømure, lapprose, sørpå 47
5 norsk malurt, nordpå fjellsolblom. Mange steder spiller halvgraset rabbetust stor rolle. Reinroseheiene er de mest prakfuue plantesamfunn en har i fjellet. -De byr oss et broket fargespill i kvitt, blått, gult og fiolett. Her vokser > alle mjelt-artene, fjellnøkleblom, fjellsmelle og flere orkideer som f. eks. fjellkurle og kvitkurle. På snøleiene vil grassonen være preget av fjellrap. Fjellmosamfunnene blir erstattet av polarvier-samfunn. På fuktig jord vil en få et fargerikt samfunn med rødsildre, knoppsildre, fjellsyre, fjellskrinneblom, dvergmjølke, arvearter, gullrublom og dvergsoleie. I den nedre delen av snaufjellet kan vi treffe på vakre og frodige samfunn som vi kaller enger. Her finner vi særlig arter som setter krav til fuktigheten. De fortrenger lyng og andre rabbeplanter. Særlig nordpå gjør ballblom seg sterkt gjeldende, men også andre av de høge urtene fra bjørkelia er representert. Videre kan nevnes harerug, flekkmure, engsoleie, fjelltistel, svart-topp og fjellrap. Det er mulig at vi kan regne noen av de planter vi kjenner fra låglandet som vi finner i disse enger, som etterkommere av en flora fra den tida skoggrensa gikk høgere enn den gjør i dag. vil kanskje forbause mange at det i Jotunheimen er funnet nær 40 forskjellige blomsterplanter over 2000 meter. Eksemplarene i disse høgder er ofte små og sitter ganske godt gjemt. Derfor må en bruke øynene godt. Til slutt vil vi nevne et av de samfunn som ofte er mest givende for botanikerne. Det er det samfunn som hører heime i rasmarker hvor grunnen er rik på kalk og løse skifrer. Mange av vår floras mest sjeldne arter holder nettopp til i slike sørvendte rasmarker. Fjellvalmuer, bergveronika og skredarve er typiske rasmarksplanter, likeså aurskrinneblom, rosekarse og skåresildre. Mellomfjellsbeltet. I dette belte finner en stort sett de samme arter og mange av de plantesamfunn som er nevnt fra lågfjellsbeltet, men vegetasjonen er mere glissen. Blåbæra er borte, likeså dvergbjørk og vierkratt. Snøleiesamfunn dekker meget store områder. Her er det reinblomen holder til og liver opp i et ødslig landskap. I sitt selskap har den bl. a. vardefrytle, høgfjellkarse og fjellmo. På grus som er helt gjennomvåt av smeltevann, kan en finne det ørvesle snøgraset (Phippsia algida). Ellers finner en gras- og halvgrassamfunn med arter som rabbesiv, sauesvingel og stivstarr. Høgfjellsbeltet. Her er det ikke lenger noen sammenhengende vegetasjon av lyngeller grasarter. Plantene står så spredt at en ikke lenger kan tale om plantesamfunn. En skal imidlertid være merksam på at i disse 48 store høgder vokser det atskillig flere arter enn folk flest tror. Det 49
6 Helårsdrift av Dindalshytta AV ROAR NÅLSUND V ^ > - 50 ^ li. ««..i-^ Utsyn sørover fra Gråhø tvers over Bindalen mot Svartdalen (midt på bildet) og SnøfjellkoUene, hvor den høyeste toppen strekker seg opp mot 1860 meter. Som man ser byr narterrenget til Dindalshytta på en allsidig natur sommer som vinter. (Foto: Roar Nålsund) Olav Stokland: Norges indre historie. Enhver erkjennelse av naturens undere vil derfor, riktig oppfattet, føre til en dypere forståelse av Skaperen gjennom de lovmessigheter som er nedlagt i verden og holder den vedlike. Turglade personer som naturlig sokner til Trondhjems Turistforening og selv ikke disponerer egen hytte, har inntil nylig hatt dårlige muligheter til å komme seg ut på f ler dagers fjellturer i helgene i månedene omkring nyttårskiftet, når man ikke vil overnatte verken i telt eller på hotell. Turistforeningen har tidligere hatt sine hytter absolutt stengt for utlån i tiden fra 15. oktober til 15. februar. Et stort unntak har vært NORDPÅ i Haltdalen (betjent) som mottar gjester hele året, med andre ord et meget godt tilbud. Når sant skal sies, representerer disse 4 vintermånedene en meget ustabil værperlode i fjellet. Dagene er meget korte med bare 6 7 timers dagslys. Dette er blitt brukt som argument for ikke å bruke fjellet på denne tiden av året. Hvis det ikke kan produseres kraftigere argumenter, ser jeg ingen grunn til å holde seg borte fra fjellet når man liker denne formen for friluftsliv. Det gjelder bare å ta nødvendig hensyn til værforholdene og tilpasse seg lysforholdene. En bedring av hyttetilbudet, og etter min mening et skritt i riktig retning, prøves nå med helårsdrift av den selvbetjente DIN DALSHYTTA fra og med denne vinteren. Hytta ligger i Dindalen som tilhører Dovresiden av Sunndalen. Dindalen tar av fra Sunndalen ca. 20 km vest for Oppdal og strekker seg sør- og sørvestover. Kartblad Oppdal 1: Bussene i Sunndalen korresponderer med Dovrebanen slik at hytta har gode adkomstmuligheter, selv uten privatbil. Fra riksveien er det ca. 8 km å gå. Hytta ligger i bjørkeskog ca. 850 m.o.h., og terrenget gir rike muligheter for dagsturer. I påsken er DINDALSHYTTA bindeleddet mellom Trollheimen og Dovre, og om sommeren er den et ypperlig startpunkt for turer 51
SKOGSTYPER TROMS. Arkhimedes-prosjektet. Kjell Thomassen. -- Side 1 --
SKOGSTYPER I TROMS Tromsø 2009 Kjell Thomassen -- Side 1 -- Undervisningsmateriell Naturfag _ FORORD Hver skogstype gis en kort beskrivelse på de mest karakteristiske trekk. Her gis også informasjon om
Hver skog eller hvert voksested har spesielle egenskaper som gjør det mulig for ulike arter og organismer å utvikle seg. Dette kalles en biotop.
Hver skog eller hvert voksested har spesielle egenskaper som gjør det mulig for ulike arter og organismer å utvikle seg. Dette kalles en biotop. Biotoper er avgrensede geografiske områder som gir muligheter
Nettpublisering ved Forvaltningsorgan for AKPs partihistorie (www.akp.no) 2015 MATERIALE TIL KURS OM FJELLFLORA
MATERIALE TIL KURS OM FJELLFLORA KURS OM FJELLFLORA Grønne Planter er istand til 6 omdanne dødt materiale i naturen (mineralene) til mer kompliserte organiske stoffer. Disse er det(rbteger føde forr utvikla
Arealregnskap for utmark, Finnmark
Arealregnskap for utmark, Finnmark Ref: Bjørklund, Rekdal, Strand 2015. Ressursoversikt 01/15 Finn Arne Haugen seksjonsleder Nasjonal kartlegging Vegetasjonsdekket (vegetasjonstyper) Andre arealtyper (vann,
Kjersti Annesdatter Skomsvold. Meg, meg, meg
Kjersti Annesdatter Skomsvold Meg, meg, meg Om boken: Jeg er sikker på at du vil føle deg bedre om du skriver ned det du er redd for, sier mamma. Du får liksom kvittet deg med det som er vanskelig. Kan
Sted: VORMEDALSHEIA Kommune: Hjelmeland Fylke: Rogaland Vernekategori : Landskapsvernområde Vernet dato : 19.04.91 Areal : 120000 dekar
Botanikk.no E-mail Oversikt over spesielle botaniske steder. Sted: VORMEDALSHEIA Kommune: Hjelmeland Fylke: Rogaland Vernekategori : Landskapsvernområde Vernet dato : 19.04.91 Areal : 120000 dekar Øyastøl
Kvennejorde Takslått. Revitalisering og manuelt vedlikehold av torvtak Helt uten støy og forstyrrelser
Revitalisering og manuelt vedlikehold av torvtak Helt uten støy og forstyrrelser Vi tilbyr en komplett revitalisering og manuelt vedlikehold av torvtak. Dette innebærer at vi fjerner dødt gras, mose, ugress,
Skogens røtter og menneskets føtter
Elevhefte Skogens røtter og menneskets føtter Del 1 Frøspiring og vekst NAVN: Skogens røtter og menneskets føtter Frøspiring og vekst Innhold Del 1 Frøspiring og vekst... 1 1. Alle trær har vært et lite
Mannsbergi og Torolmen Nord hyttefelt Vegetasjonskartlegging
Nils Eirik Moen Vegetasjonskartlegging 2014-02-17 Oppdragsnr. 5133196 1 1.9.13 Vegetasjonskartlegging Torolmen Nord og Mannsbergi, Øvre Årdal kommune TI og EHR Rev. Dato Beskrivelse Utarbeidet Fagkontroll
Sylan «bak» Sylstationen - en tur fra Storsjon til Selbusjøen
pe^^ Trondhjems Turistforening Årbok 1997 Sylan «bak)> Sylstationen^ Sylan «bak» Sylstationen - en tur fra Storsjon til Selbusjøen Av Erik Stabell Jeg tar skrått ned de bratte moreneryggene. Jeg krongler
andsiap DAL r kan du Lære m Landskap iva kart kan fortelle ird vi bruker i geografi
r kan du Lære DAL iva kart kan fortelle ird vi bruker i geografi m Landskap andsiap - r */ (. 4-4, - Hva ser du på tegningen? Hvordan ser naturen ut der du bor? står på neset og drikker vann? våkne. Et
Referat fra befaring av slåttemarka på Langholmen og kystlynghei på Ånsøya i Gildeskål kommune ifm tilskuddsordning for utvalgte naturtyper i Nordland
Referat fra befaring av slåttemarka på Langholmen og kystlynghei på Ånsøya i Gildeskål kommune ifm tilskuddsordning for utvalgte naturtyper i Nordland Befaringsdato: 30.06.2015 Til stede: Magne og Tove
Iben Akerlie LARS ER LOL
Iben Akerlie LARS ER LOL Om boken: Amanda er hemmelig forelsket i Adam, og gleder seg til å bli fadder for en søt, liten førsteklassing etter sommerferien. Men første dag ydmyker Adam henne foran hele
Botaniske tilleggsundersøkelser i Breheimen, Oppland fylke
Gammel furuskog ved Røykjeskålsvatnet Botaniske tilleggsundersøkelser i Breheimen, Oppland fylke Dag Holtan 2007 Forord På oppdrag fra Fylkesmannen i Oppland, Miljøvernavdelinga, har undertegnede gjort
PP-presentasjon 4. Årstidene. Nivå 2. Illustrasjoner: Ingrid Brennhagen Foto: Bjørn Aalerud
PP-presentasjon 4 Årstidene. Nivå 2. Illustrasjoner: Ingrid Brennhagen Foto: Bjørn Aalerud Basiskunnskap 2013 1 Vinteren Det er kaldt og mørkt Trær og andre planter vokser ikke Noen dyr sover hele vinteren
Oktober 2014. Slutt på sommeren av Einar Skjæraasen
Oktober 2014 Slutt på sommeren av Einar Skjæraasen Svalene vinker med vingene sine og kvitrer: «Farvel da og takk for i år!» Mauren har kravla i tue og sover og drømmer en drøm om at snart er det vår.
LIGNELSEN OM DEN BARMHJERTIGE SAMARITAN
LIGNELSEN OM DEN BARMHJERTIGE SAMARITAN TIL LEKSJONEN Tyngdepunkt: Samaritanen og den sårede veifarende (Luk. 10, 30 35) Lignelse Kjernepresentasjon Om materiellet: BAKGRUNN Plassering: Lignelsesreolen
ALM. (Opptil 40 meter)
ALM (Opptil 40 meter) Alm er et løvtre som vokser i Norge nord til Nordland, i spredte bestander. Den trives best i varme, sørvendte lier. Almen har grå bark. På eldre trær sprekker den gjerne opp. Veden
SEILAND. Alpint øylandskap i Vest-Finnmark
SEILAND Alpint øylandskap i Vest-Finnmark 3 Steile kystfjell med skandinavias nordligste isbreer Seiland er en egenartet og vakker del av Vest-Finnmarks øynatur, med små og store fjorder omkranset av bratte
Forslag til kommuneblomst fra Norsk botanisk forening 1
1 KOMMUNEBLOMST Behandlinger: Saksnummer Utvalg Møtedato 0001/99 KOMMUNESTYRET 25.02.99 0178/98 HOVEDUTVALG FOR PLAN, DRIFT OG LANDBRUK 15.12.98 0169/98 HOVEDUTVALG FOR PLAN, DRIFT OG LANDBRUK 17.11.98
SMÅGNAGERÅR? Figur 1. Rovdyr Lite mat
SMÅGNAGERÅR? Smågnagere har en viktig rolle i økosystemet på Tundraen: de er et veldig viktig byttedyr for rovdyr og rovfugler, blant annet fjellrev og snøugle, og de har en stor beiteeffekt på planter,
Gud, før verden ble skapt, så var du. Ja, du er til uavhengig av tiden.
8 Vi tror på èn Gud, den allmektige Far Gud, før verden ble skapt, så var du. Ja, du er til uavhengig av tiden. Før fjellene ble født, før jorden og verden ble til, ja, fra evighet til evighet er du, Gud.
Teknisk notat. Innhold. Skredfarevurdering Bismarvik
Teknisk notat Til: Hammerfest kommune v/: Maria Wirkola Kopi: Fra: NGI Dato: 23. august 2010 Dokumentnr.: 20100557-00-1-TN Prosjekt: Hammerfest - Akkarfjord Utarbeidet av: Árni Jónsson Prosjektleder: Karstein
Lyttebamsen lærer seg trærnes hemmelighet
1 Lyttebamsen lærer seg trærnes hemmelighet En fortelling for å hjelpe barn til å bære det umulige Skrevet av: Merle Levin www.listenbear.com Illustrert av: Jane Appleby Oversatt av: Marit Eikaas Haavimb
Norsk kommunalteknisk forening - Kommunevegdagene 2011: Tromsø, 23. mai 2011. Universell utforming av kommunale veger og ekstremvær:
Norsk kommunalteknisk forening - Kommunevegdagene 2011: Tromsø, 23. mai 2011 Universell utforming av kommunale veger og ekstremvær: Avrenning særlig sterkt regn og snøsmelting Avrenning fra vanlig regn
SARĀÖSTLUND NILSSON ILLUSTRERT AV SAM KLEIN OG FORFATTEREN
SARĀÖSTLUND NILSSON ILLUSTRERT AV SAM KLEIN OG FORFATTEREN HEI, LESER Har du noen gang lurt på hvordan det ville vært å kunne lyse i mørket helt av seg selv? Da mener jeg virkelig å kunne lyse. Uten hjelp
Høye trær på Vestlandet
Høye trær på Vestlandet Jan-Ole Skage Norsk institutt for skog og landskap Regionkontor Vest-Norge, Fana Norsk institutt for skog og landskap (Skog og landskap) har de siste årene gjort målinger av flere
/Lyte/ Roman KRISTIN RIBE FORLAGET OKTOBER 2015
/Lyte/ Roman KRISTIN RIBE FORLAGET OKTOBER 2015 Dette siste lange så lenge: /Men jeg vil jo ikke dette men jeg vil jo ikke dette men jeg vil jo ikke dette./ Åpner lyset. Åpner gardinene, lyset. Øynene
forum for natur og friluftsliv Møre og Romsdal Botanisk undersøking mellom Jønnstad og Moldbakken i Sunndal kommune.
forum for natur og friluftsliv Møre og Romsdal Botanisk undersøking mellom Jønnstad og Moldbakken i Sunndal kommune. Forside: Fjellvalmue (Papaver radicatum ssp. radicatum) på lokaliteten rett nord for
Periodeplan for revebarna februar og mars 2015.
Periodeplan for revebarna februar og mars 2015. Hva har vi gjort i desember og januar. Desember brukte vi på å forberede og å glede oss til jul. Hver dag trakk vi bilde av et barn som fikk henge opp bildet
Anan Singh og Natalie Normann PARKEN
Anan Singh og Natalie Normann PARKEN Om forfatterne: Natalie Normann og Anan Singh har skrevet flere krimbøker sammen. En faktahest om å skrive historier (2007) var deres første bok for barn og unge og
«Hvem går på fire ben om. morgenen, på to om dagen og på tre. om kvelden?»
«Hvem går på fire ben om morgenen, på to om dagen og på tre om kvelden?» Livsløpet til et menneske, er tiden fra ei eggcelle og ei sædcelle smelter sammen og til mennesket dør. Inne i kroppen har kvinnene
PÅ TUR I LARS HERTERVIGS LANDSKAPSBILDER
PÅ TUR I LARS HERTERVIGS LANDSKAPSBILDER Mitt yndlingsbilde av Lars Hertervig Oppgavehefte for 1.-4.klasse og 5.-7.klasse Aktiviteter i Lars Hertervig-rommet Løs oppgaver, syng, fortell eventyr og tegn
Hanne Ørstavik Hakk. Entropi
Hanne Ørstavik Hakk. Entropi 2012 Forlaget Oktober AS, Oslo Første gang utgitt i 1994/1995 www.oktober.no Tilrettelagt for ebok av Type-it AS, Trondheim 2012 ISBN 978-82-495-1026-9 Hakk En sel kommer mot
Da var juli her, og dette blir det siste månedsbrevet før vi møtes igjen i august. Forrige måned begynte vi så vidt og se på sommerfuglen.
Da var juli her, og dette blir det siste månedsbrevet før vi møtes igjen i august. Forrige måned begynte vi så vidt og se på sommerfuglen. Denne interessen tok vi med oss inn denne måneden også, og vi
4. hestehov 5. hvitveis 6. brennesle. 7. løvetann 8. blåklokke 9. rødkløver. 10. blåbær 11. markjordbær 12. multer
Planter. Del 1. 1. prestekrage 2. fluesopp 3. kantarell 4. hestehov 5. hvitveis 6. brennesle 7. løvetann 8. blåklokke 9. rødkløver 10. blåbær 11. markjordbær 12. multer Planter. Del 1. Nivå 1. Power Point-presentasjon
Turbeskrivelser for Eide Tolv turer 2015
Turbeskrivelser for Eide Tolv turer 2015 Lysløypa til Eide Il Utgangspunktet er Eide sentrum. Kjør opp til Eidehallen, og ta til høgre i krysset rett ovafor Eidehallen. I neste kryss er det skiltet til
Det står skrevet hos evangelisten Markus, i det 9. kapittel:
Preken Kristi forklarelsesdag. Fjellhamar kirke 8. februar 2015 Kapellan Elisabeth Lund Det står skrevet hos evangelisten Markus, i det 9. kapittel: Seks dager senere tok Jesus med seg Peter, Jakob og
Periodeplan for revene juni 2015.
Periodeplan for revene juni 2015. Hva har revene gjort i april og mai. Disse to månedene har våren og hva som skjer ute i naturen vært et av våre fokus. Barna er nysgjerrige og engasjerte utforskere, og
Furunebba. Sunndalsøra
Furunebba Sunndalsøra Furunebba (1516 moh) er et av de store fjellene som henger over Sunndalsøra. De tunge stigningene i solsiden tilsier at turen bør gjøres i kjølig høstluft. Underveis passerer du fylkets
Nå har jeg sett og tenkt, tenkt og sett og har kommet frem til mitt resultat i påskefotokonkurransen.
Juryens kommentarer på bilder. Vibeke Seldal Kristiansen Nå har jeg sett og tenkt, tenkt og sett og har kommet frem til mitt resultat i påskefotokonkurransen. tredje plass 8 poeng: Dette synes jeg var
PP-presentasjon 8. Planter. Nivå 2. Illustrasjoner: Ingrid Brennhagen
PP-presentasjon 8 Planter. Nivå 2. Illustrasjoner: Ingrid Brennhagen Basiskunnskap 2013 1 stilk blad Rota holder planta fast og suger opp vann og næring fra jorda Stilken gjør at bladene kan strekke seg
Holmshatten. 620 moh 3, 9 km
Holmshatten 620 moh 3, 9 km Følg riksvei 17 mot Holm, og på den lange sletten før kirken, like ved 60 km skilter, er det merket ved siden av veien. Følg veien ca. 300 meter. Der er det parkering og stien
U Ute Vår. Vårjubel. Når våren endelig kommer, er det bare å løpe. Være. Skrike. TEKST Sigri Sandberg FOTO Tom A. Kolstad. 6. mai 2016 a-magasinet 51
U Ute Vår Vårjubel Når våren endelig kommer, er det bare å løpe. Være. Skrike. TEKST Sigri Sandberg FOTO Tom A. Kolstad 6. mai 2016 a-magasinet 51 U Ute Vår Plutselig en dag ser du at vinduene er skitne,
50 Bli med på -leken
Bli med på 50 -leken Friluftsskolens 50-lek FORBEREDELSER De 50 kortene spres ut på et område. Jo større område, jo mer slitsomt blir det. Kortene kan enten legges på bakken eller henges opp i busker og
Sjutoppsturen FAKTA OVERSIKTSKART LØYPESKILDRING
Sjutoppsturen FAKTA Startpunkt: Rosenlund Trimpoeng: 4 + 3 + 10 + 3 + 5 = 25 Målstad: Rosenlund Høgdeendring totalt: + 1007 m, - 1007 m Trimpostar på turen: Kletten, Kulen, Total løypelengd: 15 km Rinden,
Uke Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag 7. Sørfløy. tvers av fargegruppe På jakt etter vårteikn
Uke Mandag Tirsdag Onsdag Torsdag Fredag 14 3. Endelig mandag 4. Ute på lekeplassen på 5. Lek/grupper på 6. Tur i skogen 7. Sørfløy tvers av fargegruppe På jakt etter vårteikn Såing av ulike frø Koker
JOSTEDALSBREEN. April Mai - Juni
JOSTEDALSBREEN April Mai - Juni Bli med på en kryssing av den største isbreen på det europeiske fastlandet! Går du med en drøm om en lengre skitur som Grønland på tvers er dette en ypperlig start. Du trenger
Turbok for Molde og Omegn
Turbok for Molde og Omegn Rutebeskrivelsene Demoutgave med 4 av over 30 turer Kai A. Olsen og Bjørnar S. Pedersen Forord På selve fotturen kan det være behov rutebeskrivelser. Hvor begynner stien? Skal
VÅR FANTASTISKE NATUR
1. og 2. TRINN Undervisningsmateriell for lærere Uke 2: Friluft og natur VÅR FANTASTISKE NATUR GRUBLESPØRSMÅL: Hva er et rovdyr? Hvorfor tror dere rovdyr er viktige i naturen? Hvorfor er det dumt å utrydde
SKREDULYKKE RAULAND LØRDAG
SKREDULYKKE RAULAND LØRDAG 26.12.2009 Rapport skrevet av: Kjetil Brattlien (bl.a. etter info fra Sveinung Olsnes i Vinje Røde Kors Hjelpekorps og Trond N. Flothyl Lensmann i Vinje). Ulykkesoppsummering:
Feltarbeidet ble gjennomført 29. august 2006 av AS-T. Det ble brukt ett langt dagsverk i området.
Fuglevassbotn** Referansedata Fylke: Nordland Prosjekttilhørighet: Statskog 2006, DP2 Nord Kommune: Ballangen Inventør: AST, AST Kartblad: 1331 IV Dato feltreg.: 29.08.2006 UTM: Ø:568853, N:7583526 Areal:
Alnesstølen (Kjelde: Jordal, J. B. & Stueflotten, 2004: Kartlegging av biologisk mangfold i Rauma
Heimre Storhøa (Kjelde: Jordal, J. B. & Stueflotten, 2004: Kartlegging av biologisk mangfold i Rauma Bekkesildre Bergstarr Blankstarr Blåmjelt (raumas eneste) Dvergsoleie Fjellkvann Fjellstarr Fjelltistel
Store Trolltind. Trollstigen
Store Trolltind Trollstigen Store Trolltind (1788 moh) er en av de høyeste toppene blant Romsdalsalpene. På vei opp passerer vi Bruraskaret, der det er 800 meter loddrett rett ned i Romsdalen. Mye av turen
Historien om universets tilblivelse
Historien om universets tilblivelse i den første skoleuka fortalte vi historien om universets tilblivelse og for elevene i gruppe 1. Her er historien Verden ble skapt for lenge, lenge siden. Og det var
NOTAT Rådgivende Biologer AS
Blåfall AS Bergen, 17. oktober 2014 ALTERNATIVER FOR TILKOMSTVEI - TVERRÅMO KRAFTVERK I FAUSKE KOMMUNE Blåfall AS søker om konsesjon for bygging av Tverråmo kraftverk i Fauske kommune, Nordland. I forbindelse
APRIL PÅ RUFFEN TILBAKEBLIKK PÅ MARS
APRIL PÅ RUFFEN TILBAKEBLIKK PÅ MARS I mars har vi på ruffen hatt fokus på våren og påsken. Vi har kost oss med den forhåpentligvis siste snøen og gått flere turer i fint vårvær. Vi har spilt utebingo
Snøjenta - Russisk folkeeventyr
Snøjenta - Russisk folkeeventyr For lenge, lenge siden bodde en gang en bonde som het Ivan og kona hans som het Maria i Russland, like ved en stor skog. Det var bra folk, men enda de var glade i hverandre,
Skjøtselsplan SVARTKURLE-lokaliteten Ålbusgjelan (Oppigard, Ålbu)
Skjøtselsplan SVARTKURLE-lokaliteten Ålbusgjelan (Oppigard, Ålbu) Grunneier: John Aalbu Gnr/bnr: 191/1 ID Naturbase: BN00027029 Areal, nåværende: 9,8 da naturbeitemark UTM: 255-256, 427-428, høyde: 620-630
Farger på 78 grader nord. -mer enn bare hvitt
Farger på 78 grader nord -mer enn bare hvitt Farger på 78grader nord - mer enn bare hvitt 78 grader nord - det er nesten på Nordpolen det! Nær det store hvite ødet av is
Naturens kretsløp og biologisk mangfold ved Gaula
Naturens kretsløp og biologisk mangfold ved Gaula Hovin skole og barnehage er nærmeste nabo til Gaula og har med det en flott arena for uteskole. Fjerdeklassetrinnets lærer, Elinor Skjerdingstad, hadde
Avrenning fra vanlig regn og snøsmelting til kommunale gater og veger
Avrenning fra vanlig regn og snøsmelting til kommunale gater og veger Kommunale gater og veger kan være velegnet for avledning av overvann Her et eksempel fra en bratt gate med rennestein. Overvannet får
Det står skrevet i evangeliet etter Matteus i det 7. kapittel:
Preken 5. s i treenighet 28. juni 2015 i Fjellhamar kirke Kapellan Elisabeth Lund Det står skrevet i evangeliet etter Matteus i det 7. kapittel: Ikke enhver som sier til meg: Herre, Herre! skal komme inn
En Danske på fjellet
En Danske på fjellet Ført i pennen av Terje Nordheim Vi er bosatt midt i Norge, nærmere bestemt i Trondheim og har holdt på med jakthunder i mange år og som medeier i Kennel Myrteigen har jeg fått opplevd
Rapport fra botanisk kartleggingsarbeid i Rago
Figur 1 Flatkjølen er av på midten Rapport fra botanisk kartleggingsarbeid i Rago 10.-14. august 2009 Åse Bøilestad Breivik og Jan Breivik 1 Innhold Metode...2 Tidligere undersøkelser...3 Undersøkt område
Det er på tide at vi snakker litt om blomstene og biene.
Preken 14. mai 2017 5. s i påsketiden. Gratisuka Kapellan Elisabeth Lund Prekentekst: Joh. 15, 1-8 Det er på tide at vi snakker litt om blomstene og biene. Det foregår altså sånn at biene flyr rundt og
Det mest dyrebare vi kan gi hverandre er vår oppmerksomhet. menneskesyn. livsvirkelighet. trosfortellinger
Det mest dyrebare vi kan gi hverandre er vår oppmerksomhet menneskesyn livsvirkelighet trosfortellinger Det mest dyrebare vi kan gi hverandre er vår oppmerksomhet INNI EN FISK Jona er sur, han er inni
[2D] Målet for opplæringa er at elevane skal kunne gjere greie for korleis ytre faktorar verkar inn på fotosyntesen.
Bi2 «Energiomsetning» [2D] Målet for opplæringa er at elevane skal kunne gjere greie for korleis ytre faktorar verkar inn på fotosyntesen. Oppgave 1a, 1b, 1c V1984 Kurven viser hvordan C0 2 -innholdet
Periodeplan for ekornbarna april og mai 2017
Periodeplan for ekornbarna april og mai 2017 Hva har ekornbarna gjort i februar og mars. I vinter har vi kost oss i det været vi har fått, noe som har vært variert. På dager med snø tok vi med oss akebrett
Laila Brenden, Liv Anne Slagsvold Vedum og Trond Vidar Vedum. Den store boken om. norsk natur
Laila Brenden, Liv Anne Slagsvold Vedum og Trond Vidar Vedum Den store boken om norsk natur For lenge, lenge siden Tenk deg en dag for 30 000 år siden. En stor flokk med dyr beiter rolig på en fjellslette.
Hva har 1 og 2 åringene gjort i januar?
Januar kom med noen flotte kalde dager, der vi endelig fikk SNØ! Det var lykke å kunne finne frem akebrettene og endelig ake i akebakken Hva har 1 og 2 åringene gjort i januar? Siden januar er en vintermåned,
Fredet furuskog i Stabbursdalen, Porsanger kommune
Ecofact rapport 400 Fredet furuskog i Stabbursdalen, Porsanger kommune Registrering av beiteskader fra elg 2014 Christina Wegener www.ecofact.no ISSN: 1891-5450 ISBN: 978-82-8262-398-8 Fredet furuskog
5 Resultater - diskusjon
5 Resultater - diskusjon 5.1 Produkter Satellittbildekart Nordreisa: Landsat 5 opptak med pikselstørrelse 30 m. Data foreligger digitalt i tiffformat. Se fig. 14 (forminsket). Levanger: Det er produsert
B Grammatikkoppgaver Gjør grammatikkoppgavene som du har fått på egne ark: om uregelmessige verb, om preposisjoner og om adjektivbøyning.
OPPGAVER MELLOM SAMLINGENE i november og desember: Mellom samlingene på høgskolen skal du jobbe med noen oppgaver. Snakk med veilederen din om oppgavene og be om hjelp hvis du har spørsmål. 1. Kommunikasjon
Bok om Làhko nasjonalpark 224 sider. Masse bilder og følgende innhold:
Bok om Làhko nasjonalpark 224 sider. Masse bilder og følgende innhold: 1. Forord 2. Innledning Làhko nasjonalpark 3. Geologi 4. Klima 5. Vegetasjon og planteliv 6. Fugleliv i Làhko 7. Dyreliv 8. Fiske
Nasjonale prøver. Lesing 5. trinn Eksempeloppgave 1. Bokmål
Nasjonale prøver Lesing 5. trinn Eksempeloppgave 1 Bokmål Lundefuglnettene av Bruce McMillan Hvert år besøker svarte og hvite fugler med orangefarget nebb den islandske øya Heimøy. Disse fuglene kalles
Lærer Temaløype - Vær og klima, 8.-10. trinn
Temaløype - Vær og klima, 8.-10. trinn Klassen deles inn i grupper på ca. 3 personer. Hver gruppe får utdelt hver sitt temaløypehefte med oppgaver når de ankommer VilVite. Elevark skal være printet ut
Månedsbrev for Andedammen Dette har vi gjort i januar
Månedsbrev for Andedammen 2018 Dette har vi gjort i januar Januar har vært god mot oss. Vi har boltret oss masse i snøen! Vi har akt og rullet i bakken, laget snømenn (og spist litt på dem), kjørt motorsykkel
Leif Galten: Sprikesnøgras Phippsia concinna. Månedens art NBF-TLA november 2014
Leif Galten: Sprikesnøgras Phippsia concinna Månedens art NBF-TLA november 2014 Sprikesnøgras Phippsia concinna (Th.Fr.) Lindb. Rødlistet 2010 som sårbar (VU) Først beskrevet i 1869 fra Svalbard (1868)
Mai på Blomstertunet og Tyttebærhaugen
Mai på Blomstertunet og Tyttebærhaugen Mai har vært en fantastisk måned med fine, varme dager, feiring og sommerfølelse! Vi har sett etter vårtegn og naturen har begynt å vise seg fra sin beste side. Det
Snau fjell med vier kratt Balvatnet i Nord land. Snau fjel let
Snau fjell med vier kratt Balvatnet i Nord land. Snau fjel let Over skoggrensen starter snaufjellet. Skoggren sen av tar mot kys ten og nord over. Kon sekven sen av det te er at man ge plan ter som kun
JANUAR- OG FEBRUARNYTT PÅ STJERNA.
JANUAR- OG FEBRUARNYTT PÅ STJERNA. «Hallo!» Nathalie kommer i mot oss når vi kommer på jobb. Khalid springer i mot oss med åpne armer og gir oss en klem. Ikke rart vi gleder oss til å komme på jobb! PEKEBØKER
Nasjonale prøver. Lesing på norsk 5. trinn Eksempeloppgave. Bokmål
Nasjonale prøver Lesing på norsk 5. trinn Eksempeloppgave okmål Lundefuglnettene av ruce McMillan Hvert år besøker svarte og hvite fugler med orangefarget nebb den islandske øya Heimøy. isse fuglene kalles
Tekstene til rim, vers og sangene som vi har hovedvekt på i denne perioden
Tekstene til rim, vers og sangene som vi har hovedvekt på i denne perioden Snøkrystaller Snøkrystaller, snø som faller. Snø på trærne, snø på klærne. Snø på bakken, au en snøball midt i nakken. Se nå snør
Vibeke Tandberg. Tempelhof. Roman FORLAGET OKTOBER 2014
Vibeke Tandberg Tempelhof Roman FORLAGET OKTOBER 2014 Jeg ligger på ryggen i gresset. Det er sol. Jeg ligger under et tre. Jeg kjenner gresset mot armene og kinnene og jeg kjenner enkelte gresstrå mot
Reintallsskjema - eksempel
Reintallsskjema - eksempel 1. Beitegrunnlaget (areal angitt i henhold til 59 i reindriftsloven) a) beiteareal for siida i henholdsvis sommer- og vinterdistrikt Sommerbeitedistrikt: Sommerbeitegrense: Størrelse:
Årstallsteinen på Skiri
Årstallsteinen på Skiri Terreng og vegetasjon Romsdalen er her på et av sine smaleste partier. Rasmasser og elvas løp har formet et kupert terreng. Store og grove steinblokker ligger tett sammen i blokkmarker.
Botanisk Forening Orkideer og andre arter i Sølendet naturreservat i Røros, endringer som følge av gjengroing og skjøtsel
1 Botanisk Forening 2.12.2013 Orkideer og andre arter i Sølendet naturreservat i Røros, endringer som følge av gjengroing og skjøtsel Asbjørn Moen NTNU Vitenskapsmuseet 2 Boka er tilegnet Nils Stenvold
BEVEGELSER 1 Gå rolig og besluttsomt mot hylla hvor Se her! Se hvor jeg går.
SKAPELSEN TIL DENNE LEKSJONEN Tyngdepunkt: Skapelsesdagene (1. Mos. 1,1 2,3) Hellig historie Kjernepresentasjon Om materiellet Plassering: hyllene med hellig historie Elementer: 7 skapelseskort, stativ
Det skjer noe når noe gis fra et menneske til et annet. Det er noe som begynner å røre på seg. Noe som vokser.
Preken 4. S etter påske 26. april 2015 Kapellan Elisabeth Lund Gratisuka har blitt en festuke her på Fjellhamar, og vi er veldig glad for alle som har bidratt og alle som har kommet innom. Alt er gratis.
Månedsbrev for mai Bjørka
Månedsbrev for mai Bjørka April kom med masse regnvær. Til glede for barna som trives ute i allslags vær. Vi mistenker barna for å like regnvær aller best Det blir jo så mange fine vanndammer som kan utforskes
Smølåsen er for dem som elsker å være ute i naturen. 11 hytter i Smølåsen på Fidjeland i Sirdal
Smølåsen er for dem som elsker å være ute i naturen. Uansett årstid 11 hytter i Smølåsen på Fidjeland i Sirdal Grubbå Smølåsen Finnstølløypa Fidjelandvatnet Sirdal Høyfjellshotell Parkering Fidjeland skitrekk
Metodevalg: a) Samtaler med barna med utgangspunkt i det barna kan fra før, og bygge videre på dette med faktakunnskaper ( vise bøker / bilder)
Rapport Vann i lokalt og globalt perspektiv Høsten 2005 MÅL FOR TEMA-ARBEIDET: Froland friluftsbarnehage har valgt VANN som tema for hele barnehageåret 2005-2006. Vi ønsker at barna skal lære om og bli
HALVÅRSEVALUERING HALVÅRSEVALUERING AV ÅRSPLANEN FOR BLÅVEISKROKEN BARNEHAGEÅRET 2016/2017. Eks:
Delmål: «Barna skal få oppleve glede og inspirasjon ved å leke ute i naturen og opparbeide interesse for å verne om denne» Vi opplever at barna i Blåveiskroken da utvide leken ved å ta med seg nye trives
Det etiske engasjement
Det etiske engasjement Den lille konen, Jay C. I. Norsk versjon www.littlekingjci.com Hjelp oss med å få vår lille historie oversatt til så mange språk som mulig. Oversett til din dialekt eller stamme
Periodeplan for revene for april og mai 2015
Periodeplan for revene for april og mai 2015 Hva har vi gjort i februar og mars. Vi har lekt oss med vinteren, og den snøen vi fikk. Skiføret ble etter hvert litt hardt her i barnehagen, så vi tok med
Knibe Gnr 52 Bnr 1 Søgne kommune
R E G I O N A L A V D E L I N G E N F Y L K E S K O N S E R V A T O R E N ARKEOLOGISKE REGISTRERINGER Knibe Gnr 52 Bnr 1 Søgne kommune Rapport ved Hege Andreassen R A P P O RT F R A A R K E O L O G I S
Feltbestemmelse av måker kan være både vanskelig og utfordrende. Dette
Identifisering av voksne måker WWW.BIOFORSK.NO/FUGLETURISME Faktaark for prosjektet «Fugleturisme i Midt- og Øst-Finnmark», et prosjekt i «Naturarven som verdiskaper (M)» Feltbestemmelse av måker kan være
VÅRPLAN FOR BJØRKA 2015. Rognbudalen barnehager. Bygg Rognbudalen
VÅRPLAN FOR BJØRKA 2015 Rognbudalen barnehager Bygg Rognbudalen BJØRKAS VÅRPLANER I vår kommer vi å jobbe med noen eventyr som barna skal få lov å være med å dramatisere på enkel måte. Vi skal også jobbe