Saksframlegg Arkivsaksnr : 16/ Saksbehandler: Jarle Bergsjø
|
|
- Carina Sara Bråthen
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 1 av 6 Saksframlegg Arkivsaksnr : 16/ Saksbehandler: Jarle Bergsjø Omsetning og leie av mjølkekvoter Forslag til vedtak: (styrets innstilling til representantskapet og årsmøte) Kvoteordningen for mjølk er et sentralt virkemiddel i norsk landbrukspolitikk. Kvoteordningen må utvikles på en måte som sikrer legitimitet og politisk støtte for ordningen på lang sikt, og som samtidig gir tilstrekkelig forutsigbarhet for næringa. Norges Bondelag vil sikre/utvikle kvoteordningen for mjølk, med særlig vekt på å øke andelen eid kvote blant aktive mjølkeprodusenter og å få ned kvoteprisene. Endringer av kvoteordningen vil få konsekvenser for den enkelte bonde. Dette må derfor vurderes nærmere og ses i sammenheng med endringer i forholdstall/evt nedskalering av totalmengde kvote i fm bortfall av eksportstøtte. Saksutredning Telemark Bondelag har til årsmøtet fremmet forslag om at Norges Bondelag skal arbeide for å foreta store endringer i kvoteordningen for melk. Telemark Bondelag vil at: 1) Det skal settes et kvotetak på 750 tonn for kumelk og 200 tonn for geitemelk 2) Kvoteleie skal opphøre, alternativt begrenses til en periode på 5 år. Samtidig finneordninger som hindrer opprettelse av såkalte «fiktive samdrifter». 3) All omsetning av melkekvoter skal skje til Staten. Hvem som skal få muligheter til å kjøpe kvoter skal besluttes i jordbruksforhandlingene. 4) Muligheten for å konvertere geitemelkkvote til kumelkkvote må opphøre 5) Ha ulikt regelverk for geitemelkkvoter og kumelkkvoter Telemark Bondelag ber om at det i årsmøtet fattes følgende vedtak: «Norges Bondelag vil sikre/utvikle kvoteordningen for mjølk og vil ha slutt på at det hvert år utbetales betydelige beløp fra den aktive delen av mjølkeproduksjonsnæringen til bønder som har sluttet med mjølkeproduksjon, og bidra til at aktive bønder eier produksjonsgrunnlaget sitt. Norges Bondelag vil endre forskrift for kvoteordningen for mjøl med en klar målsetting om at mjølkekvoter skal omsettes gjennom staten, og at leieforhold skal stanses.» Historisk utvikling i kvoteordningen for melk Figuren under oppsummerer de viktigste endringene i kvoteordningen for melk. Kvoteordningen kom i 1983 for å begrense den store overproduksjonen av melk en hadde da. Fram til 1989 ga ordningen ingen utviklingsmuligheter på det enkelte bruk. I 1989 ble det åpnet for samdrift. I 1997 fikk man kjøp og slag av kvote gjennom staten. Antallet kjøpere/ ønske om kjøpt kvantum, oversteg mange ganger antall selgere og solgt kvantum. I 2003 ble det åpnet for privat salg av kvote mellom produsenter, bl.a fordi politikerne etterlyste større fleksibilitet i kvoteordningen. Fra 1989 til 2003 skjedde i praksis all utvikling i melkeproduksjonen gjennom samdrift.
2 2 av 6 Det innebar at en svært stor andel av nye fjøs som ble bygd på den tida, var samdriftsfjøs. Det var i praksis ikke tilstrekkelig økonomi i å sette opp fjøs til tilsvarende størrelse som en hadde kvote for. Samtidig lå det et arbeidskrav på samdriftsdeltakerne. Dette falt i Samdrifter hadde et høyere kvotetak enn enkeltpersonforetak ( l mot l). For å omgå dette, organiserte mange produsenter seg i samdrift, selv om de i praksis leide kvote av passive deltakere. En fikk begrepet «fiktive samdrifter». For å unngå denne diskrimineringen og for å skape ytterligere fleksibilitet i ordningen, ble kvoteleie innført (også) for enkeltpersonforetak fra I 2015 ble det gjort en ytterligere harmonisering mellom samdrifter og enkeltpersonforetak. Alle særskilte regelverksordninger om samdrift ble avviklet, og det ble etablert et felles kvotetak på liter. Et samlet Storting sluttet seg til samordningen. Begrepet «bortdisponering av kvote» ble etablert, noe som betyr at en ikke lenger skiller på om kvota er leid bort til et enkeltpersonforetak eller inngår i et foretak organisert som ANS, DA, AS etc (samdrift).
3 3 av 6
4 4 av 6 Forslaget fra Telemark Bondelag minner mye om systemet en hadde i perioden fra 1997 til 2003, bortsett fra at forslaget innebærer: At partene i jordbruksoppgjøret skal bestemme hvilke produsenter/grupper som skal får kjøpe kvote fra Staten I realiteten et forbud mot samdrifter, dvs regelverket en hadde før 1989, dersom det ikke gjøres endringer i regelverket. Mulighetene for å få gjennomslag for et slikt system politisk anses i dag som minimal. Det er grunn til å tro at et stort flertall på Stortinget ikke vil gi sin tilslutning for et slikt system, og endringene vurderes derfor som lite realistisk å få gjennomført. I det neste vil vi gi noen korte betraktninger rundt de 5 punktene i forslaget fra Telemark Bondelag. Kvotetak. I jordbruksoppgjøret 2002 ble kvotetaket for samdrifter hevet til liter. Det vil si at i hele perioden mellom 2004 (da aktivitetskravet falt) og 2014, har i praksis kvotetaket i melkeproduksjonen vært liter. Fra 2014 har kvotetaket vært liter blir 6. året med dette kvotetaket. Å sette det ned til l for kumelk, vil måtte bety at noen produsenter som har disponibel kvote mellom dette taket og liter enten: - Må gå ned i produksjon til de nye takene eller - Få et individuelt kvotetak tilsvarende dagens disponible kvote 85 foretak har ei disponibel kumelkkvote på over liter. Det vil innebære at noen færre enn dette vil bli rammet av et lavere tak, eller måtte få spesialløsninger. Taket ble satt ved behandlingen av jordbruksoppgjøret 2014 der dagens regjeringspartier utgjorde flertallet. 5 foretak har ei disponibel geitemelkkvote på mer enn liter, men ingen har mer enn liter. Dagens kvotetak på liter har i realiteten ingen praktisk betydning for geitemelkprodusentene. For å lage et reelt kvotetak for geitmelkkvote, uten å gi individuelle kvotetak, kunne en satt et kvotetak på liter for geitemelk. Kvoteleie Etter Stortingsvedtaket om full harmonisering av regelverk for samdrifter og enkeltpersonforetak, er det ikke mulig å stanse bare klassiske kvoteleieforhold. Da betyr det også at en må forby organisering av kvoter gjennom DA, ANS og AS. Det betyr i praksis at alle samdrifter også må opphøre. Alternativt kan en gi overgangsordning, der kvoter som allerede er organisert på denne måten får et tidsbegrenset/varig unntak. Å forby andre organisasjonsformer enn enkeltpersonforetak i melkeproduksjonen vil antakelig være utfordrende i forhold til annet regelverk. Et annet alternativ er at Stortinget opphever vedtaket fra 2014, og lager et eget regelverk for samdrifter igjen. Da vil i så fall utfordringen som Telemark Bondelag peker på med fiktive samdrifter, bli en realitet. Hvorfor skal de som organiserer seg i ANS, DA og AS få lov til å «leie» kvote, mens enkeltpersonforetak ikke skal få lov? Telemark Bondelag skriver at en må prøve å finne ordninger som hindrer opprettelse
5 5 av 6 av såkalte fiktive samdrifter. Dette har tidligere vist seg å være svært vanskelig, og det var ingen som klarte å komme opp med praktikable løsninger i perioden 2004 til Omsetning av kvoter Gårdbrukere som står overfor et investeringsvalg for framtida, produserer i dag ofte i et fjøs bygd på 70- eller 80-tallet med den tidens teknologiske løsninger. Den teknologiske utviklingen har gjort det enklere for familiebruk å øke driftsomfanget uten å måtte leie inn mer hjelp enn tidligere. Ved utbygging/ombygging vil det i de aller fleste tilfeller være økonomisk lønnsomt å utvide produksjonskapasiteten, i hvert fall til en viss grad. Kjøp/leie av kvote vil i slike tilfeller være et aktuelt alternativ for å gi tilfredsstillende økonomi i produksjonen. Hovedspørsmålet er om jordbruksavtalepartene klarer å fine fram til rettferdig fordeling av de statlige kvotene, tilpasset den enkelte produsents behov for produksjonsrettigheter. Fordelen med systemet fremmet av Telemark Bondelag vil være kostnadsreduksjon i produksjonsrettigheten. I dag er det i stor grad markedskreftene som styrer hvem som tar i bruk utviklingsmulighetene. Med et system slik Telemark foreslår, vil en i større grad styre utviklingen i andre retninger enn markedskreftene. Konvertering fra geitemjølkkvote til kumjølkkvote. I årets jordbruksoppgjør krevde Jordbruket et slikt forbud. I sluttprotokollen står følgende: «Partene er enige om at det fra 1. januar 2020 ikke skal gis adgang til å konvertere geitemelkkvote til kumelkkvote.» Forslaget fra Telemark er derfor vedtatt i årets jordbruksoppgjør. Ulike regelverk for kumjølk og geitemjølk. Telemark Bondelag skriver at det er avgjørende at vi forvalter på en langt bedre og mer forutsigbar måte enn i dag. Få geitemelkprodusenter og ulikt antall kvoteregioner gjør at regelverket kan være ulikt for ku- og geitemelkkvoter. For 2019 er det 280 foretak med disponibel geitemelkkvote som utgjør 21,8 mill. liter. Til sammenligning utgjør dette volumet litt mindre enn kumelkvolumet i Finnmark. Å splitte opp kvoteregionene for geit i flere enn 2 regioner, vil innebære et veldig lite antall produsenter i hver region, og et lite antall liter som blir omsatt innen hver region. Det kan innebære at det i realiteten ikke vil være et marked som fungerer for geitemelkkvoter innen hver kvoteregion. Sentralisering av melkeproduksjonen Telemark Bondelag argumenterer for å gjøre endringer i kvoteordningen med at de ser en sentralisering av produksjonen innenfor kvoteregionene. SSB har klassifisert kommunene etter kriterier for næringstilknytning og sentralitet. Det er 7 klasser. Vi har plukket ut kommuner som befinner seg i klasse 5 «Sentrale, blandede tjenesteytings- og industrikommuner» og klasse 7 «Sentrale tjenesteytingskommuner» som kommuner som er sentrale. Dette er gjort for de fylkene som har kommuner fordelt i flere klasser, dvs Hedmark, Oppland, Buskerud, Telemark, Aust Agder, Vest Agder Rogaland, Hordaland, Trøndelag og Troms. Totalt 61 kommuner. I 2009 var samlet disponible kvote for disse kommunene 199,2 mill. liter. I 2019 er samlet disponibel kvote økt med 0,7 mill. liter til 199,9 mill. liter. Det er en vekst på 0,4 prosent på 10 år. For de resterende kommunene i disse fylkene har disponibel kvote økt med 6,3 mill. liter, dvs en vekst på 0,7 prosent. Med utgangspunkt i dette er det ikke
6 6 av 6 rett å hevde at kvoteordningen man har hatt fra 2009 bidrar til en sentralisering av melkeproduksjonen. Vi har tatt en sjekk i tre fylker på hvordan disponibel kvote har flyttet seg de siste 10 årene. Annet Store inngrep i kvoteordningen vil skape reaksjoner. Mange har investert dyrt i kvoter. En omlegging slik Telemark Bondelag foreslår, vil sannsynligvis føre til dramatisk verdifall for mange som har kvoterettigheter. Produsenter som i dag leier mye kvote, vil miste sitt produksjonsgrunnlag. Man kan da prioritere denne gruppen med å få kjøpe kvote. Det er ikke sikkert de får kjøpt like mye som de leide. Det vil avhenge av om flere av dagens kvoteutleiere velger å legge kvota sovende. Om de velger dette vil bl.a avhenge av familiesituasjon (venter på at yngre generasjon skal overta) og salgsprisen. Til årets jordbruksforhandlinger krevde Norges Bondelag at 20 % av kvotene som er bortdisponert skulle selges Staten dersom kvotene skiftet landbrukseiendom (unntatt dersom de ble tatt tilbake til landbrukseiendommen de tilhørte). Det ble ikke gjennomslag for forslaget i forhandlingene. De til dels sterke reaksjonene som har kommet til dette forslaget, tilsier at det å gjøre store endringer i kvoteordningen vil skape store reaksjoner. Volumet av norsk melkeproduksjon skal ned. I årets jordbruksoppgjør ble en enige om å suspendere kjøps/salgsordningen fra 1/8-19. Partene skal finne fram til en ny midlertidig ordning fra 1/10-19 finansiert med omsetningsavgift. Det er stor usikkerhet hvordan kvotemarkedet vil utvikle seg framover i lys av den nye ordningen.
Sak 6 Saksframlegg til representantskapet Sak 11 Saksframlegg til årsmøtet
Sak 6 Saksframlegg til representantskapet Sak 11 Saksframlegg til årsmøtet Innkommet sak fra Telemark Bondelag Omsetning og leie av mjølkekvoter 1 av 4 Næringspolitisk Postboks 9354 Grønland 0135 OSLO
Forskrift om endring av forskrift om kvoteordningen for melk
Forskrift om endring av forskrift om kvoteordningen for melk Fastsatt av Landbruks- og matdepartementet 19. desember 2008 etter samråd med Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag med hjemmel i
NORSK BONDE- OG SMÅBRUKARLAG
NORSK BONDE- OG SMÅBRUKARLAG Landbruks- og matdepartementet Landbrukspolitisk avdeling Postboks 8007 Dep 0030 Oslo Deres ref.: Vår ref.: 219/0Go/6-2011 Dato: 1. mars 2011 Høring forslag til endringer i
Det viktigste i jordbruksavtalen for melkeprodusenter Målprisen for ku og geitemelk økes med 3 øre
Det viktigste i jordbruksavtalen for melkeprodusenter Distriktstilskudd Sone Endring Ny sats A 0 0 B 0 0,12 C 0 0,37 D 0,04 0,57 E 0,04 0,64 F 0,04 0,73 G 0,04 1,01 H 0,04 1,22 I 0,04 1,80 J 0,04 1,89
Rapport fra arbeidsgruppe
Rapport fra arbeidsgruppe Produksjon på flere kvoter 1.3.2018 Rapport nr. 11/2018 2 Innhold Sammendrag... 5 1 Innledning... 7 Bakgrunn for arbeidet... 7 Mandat... 7 Arbeidsgruppens sammensetning... 8 Drøfting
Høringsbrev Forslag til endring i forskrift 29. juni 1999 nr. 763 om omsetningsavgift på jordbruksvarer, og om overproduksjonsavgift på mjølk
Adresseliste Deres ref Vår ref Dato 15/1631-28.10.2016 Høringsbrev Forslag til endring i forskrift 29. juni 1999 nr. 763 om omsetningsavgift på jordbruksvarer, og om overproduksjonsavgift på mjølk Landbruks-
MØTEINNKALLING FOR FORMANNSKAPET
NORDRE LAND KOMMUNE MØTEINNKALLING FOR FORMANNSKAPET TID: 12.03.2008 kl. 11.00 STED: FORMANNSKAPSSALEN, 2. ETG., RÅDHUSET Gruppemøte: kl. 08.00. Eventuelle forfall meldes på telefon 61 11 60 47. Varamedlemmer
DET KONGELIGE LANDBRUKS- OG MATDEPARTEMENT
DET KONGELIGE LANDBRUKS- OG MATDEPARTEMENT Statsråden Næringskomiteen Stortinget 0026 OSLO Deres ref MH/fg Vår ref Dato 14/787 06.06.2014 Spørsmål fra medlemmer i Arbeiderpartiet i Næringskomiteen- Vedr.
Nord-Trøndelag Bondelag
Nord-Trøndelag Bondelag Utarbeidet av Pål-Krister Vesterdal Langlid Til Norges Bondelag Notat Kopi til Høring av forslag til ny kvoteordning for melk - høringsinnspill fra Nord- Trøndelag Bondelag Landbruks-
Forslag til endringer i forskrift om kvoteordningen for melk - kvoteleie mv.
Høringsnotat 10. oktober 2008 Forslag til endringer i forskrift om kvoteordningen for melk - kvoteleie mv. Innhold 1. Innledning... 3 2. Forslagets hovedtrekk... 3 2.1 Endringer som følge av jordbruksoppgjøret...
Fastsettelse av endringer i forskrift om kvoteordningen for melk
Se vedlagte adresseliste Deres ref Vår ref Dato 200601782-/HGU.09.2006 Fastsettelse av endringer i forskrift om kvoteordningen for melk Det vises til departementets høringsbrev av 13. juli d.å. samt merknader
Forskrift om kvoteordningen for melk
Vedlegg 1 Sammenstilt forslag til endringer i forskrift om kvoteordning for melk De foreslåtte endringene er markert med kursiv (forslag til ny tekst) og overstrykninger (forslås opphevet). Forskrift om
Om tabellene. Januar - februar 2019
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Personer med nedsatt arbeidsevne. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Om tabellene. Januar - mars 2019
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Personer med nedsatt arbeidsevne. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Personer med nedsatt arbeidsevne. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Personer med nedsatt arbeidsevne. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Om tabellene. Januar - mars 2018
Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer med nedsatt arbeidsevne". Fylke. Antall I alt I alt
Om tabellene. Januar - desember 2018
Personer med nedsatt arbeidsevne. Fylke og alder. Om tabellene "Om statistikken - Personer med nedsatt arbeidsevne" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Personer
Fastsettelse av endringer i forskrift 7. januar 2003 nr. 14 om kvoteordningen for melk
Statens Landbruksforvaltning Postboks 8140 Dep 0033 Oslo Deres ref Vår ref Dato 200800394-/GDH 19.12.2008 Fastsettelse av endringer i forskrift 7. januar 2003 nr. 14 om kvoteordningen for melk 1. INNLEDING
Nedskalering av melkeproduksjonen
Nedskalering av melkeproduksjonen Teknisk fagrapport fra arbeidsgruppe 16.09.19 Nedskalering av melkeproduksjonen teknisk fagrapport fra arbeidsgruppe 16.09.19 Innhold 1. Innledning... 2 2. Statistikk
17. november 2010 Forslag til ny forskrift om kvoteordningen for melk
Høringsnotat 17. november 2010 Forslag til ny forskrift om kvoteordningen for melk 2 Innhold 1 Bakgrunn... 5 2 Hovedtrekk i endringsforslaget... 5 3 Formål... 7 3.1 Gjeldende rett... 7 3.2 Departementets
Utviklingen i jordbruket i Troms. Innledning til Hurtigruteseminaret november 2016
Utviklingen i jordbruket i Troms Innledning til Hurtigruteseminaret 23. 24. november 2016 Hva skal jeg snakke om? Hvordan er hovedtrekkene i utviklingen i Norge og fylkesvis? Økonomien i melkeproduksjonen
NMBU 2013. Johnny Ødegård
NMBU 2013 Johnny Ødegård TINE - Nøkkeltall Meierianlegg/sentrallagre Terminaler Økonomi Omsetning 19.400 MNOK Driftsresultat 1.176 MNOK Egenkapital 41% Industri 40 meierier -> 35 i løpet av 2013 2 sentrallagre
Innst. 302 S. ( ) Innstilling til Stortinget fra næringskomiteen. Sammendrag. Dokument 8:63 S ( )
Innst. 302 S (2012 2013) Innstilling til Stortinget fra næringskomiteen Dokument 8:63 S (2012 2013) Innstilling fra næringskomiteen om representantforslag fra stortingsrepresentantene Svein Flåtten, Frank
Om tabellene. Periode:
Om tabellene "Om statistikken - Mottakere av arbeidsavklaringspenger" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Mottakere av arbeidsavklaringspenger (AAP)". Fylke. Antall
Mottakere av arbeidsavklaringspenger. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Mottakere av arbeidsavklaringspenger" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Mottakere av arbeidsavklaringspenger (AAP)". Fylke. Antall
Om tabellene. Periode:
Om tabellene "Om statistikken - Mottakere av arbeidsavklaringspenger" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Mottakere av arbeidsavklaringspenger (AAP)". Fylke. Antall
Mottakere av arbeidsavklaringspenger. Fylke og alder. Tidsserie måned
Om tabellene "Om statistikken - Mottakere av arbeidsavklaringspenger" finner du på nav.no ved å følge lenken under relatert informasjon på siden "Mottakere av arbeidsavklaringspenger (AAP)". Fylke. Antall
Høringsinnspill til ny forskrift om kvoteordningen for melk
Landbruks- og matdepartementet Postboks 8007 Dep 0030 OSLO Vår dato: 01.03.2011 Vår referanse: 201022571-2/450 Deres dato: 18.11.2010 Deres referanse: Vedlegg: 1 Kopi til: Postadresse: Postboks 8140 Dep.
Utviklingen i jordbruket i Troms. Innledning for Landbrukskonferansen 29. mars 2017 Hanne Eldby, AgriAnalyse
Utviklingen i jordbruket i Troms Innledning for Landbrukskonferansen 29. mars 2017 Hanne Eldby, AgriAnalyse Hva skal jeg snakke om? - Utviklingen i jordbruket i Troms Muligheter i Troms Eiendomssituasjonen
Høring - Forslag om oppheving av konsesjonsloven og boplikten
Enhet arealforvaltning Landbruks- og matdepartementet postmottak@lmd.dep.no Deres ref: Vår ref: Saksbehandler: Dato: 2014/7828-4 Knut Krokann 05.01.2015 Bes oppgitt ved henvendelse Høring - Forslag om
Kvoteselgerne
Landbrukets Utredningskontor - Kvoteselgerne 1997-2001 Ellen Skaansar ~ Raooort 2-2003 ~Norsk Landbrukssamvirke.,. NORCiES BONOELACi Landbrukets Utredningskontor Schweigaardsgt. 34C Pb 9347 Grønland
Håndbok for kvoteordningen for melk Innledning
Håndbok for kvoteordningen for melk Innledning Nedenfor er de enkelte bestemmelser i forskrift 7. januar 2003 nr. 14 om kvoteordningen for melk forklart. Til enkelte av paragrafene er det laget noen konkrete
MØTEINNKALLING. Eventuelt forfall meldes til tlf eller e-post: Varamedlemmer møter etter nærmere avtale.
MØTEINNKALLING Utvalg: HOVEDUTVALG NÆRING OG DRIFT Møtested: Rådhuset : 11.02.2019 Tid: 10:00 Eventuelt forfall meldes til tlf. 72 49 22 00 eller e-post: postmottak@agdenes.kommune.no Varamedlemmer møter
Stortingsmelding 11 Endring og utvikling Bernt Skarstad Stortingsmelding 11 1
Stortingsmelding 11 Endring og utvikling 26.01.2017 Bernt Skarstad Stortingsmelding 11 1 26.01.2017 Bernt Skarstad Stortingsmelding 11 2 Landbruket i Nordland 2500 årsverk primært 4000 årsverk sekundært
Hvordan øke produksjonen av storfekjøtt?
Norges Bondelag Vår dato Revisjon Vår referanse 18.09.2015 15/00513-8 Utarbeidet av Elin Marie Stabbetorp og Anders Huus Til Lederkonferansen Kopi til Hvordan øke produksjonen av storfekjøtt? 1 Innledning
Landbrukets Utredningskontor. Kvoteselgerne Deres planer for gårdens drift etter kvotesalget. Odd Lutnæs
Landbrukets Utredningskontor Kvoteselgerne 2002 - Deres planer for gårdens drift etter kvotesalget Odd Lutnæs Notat 3 2002 Forord I dette notatet presenteres resultater fra en kartlegging blant de som
Representantskapsmøte Norges Bondelag 4. juni 2019 Scandic Lillehammer Hotel
Representantskapsmøte Norges Bondelag 4. juni 2019 Scandic Lillehammer Hotel Norges Bondelag Vår dato Revisjon Vår referanse 02.04.2019 19/00290-4 Utarbeidet av Åse Berit Valle Til Kopi til Forslag til
Mineralgjødselstatistikk
Mineralgjødselstatistikk 2015 2016 27.02.2017 1 Mineralgjødselstatistikk 2015 2016 Statistikken gjelder for mineralgjødsel omsatt til jordbruket i sesongen 2015 2016, dvs perioden 01.07.2015 30.06.2016.
Deres ref Vår ref Dato /GDH
Statens landbruksforvaltning Postboks 8140 Dep 0033 Oslo Deres ref Vår ref Dato 201001425-/GDH 23.12.2011 Fastsettelse av ny forskrift om kvoteordningen for melk 1. INNLEDNING Landbruks- og matdepartementet
Løsdriftskravet 2024 Når alle fram i tide?
Løsdriftskravet 2024 Når alle fram i tide? Resultater fra spørreundersøkelsen Politikkseminar 1. september 2016 Eivinn Fjellhammer Mot 2024 og 2034 I 2003 besluttet Stortinget å innføre «Løsdrift for alt
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. november 2015 1 INNHOLD MEIERILEVERANSE AV KUMELK 2011 2015... 2 ENDRINGER I PROGNOSENE... 3 KVOTEORDNINGEN FOR MELK... 4 PROGNOSE FOR
UTKAST Forskrift om kvoteordningen for melk 1. 2. 3. 4.
Forskrift om kvoteordningen for melk Fastsatt av Landbruks- og matdepartementet XX.XX.2011 med hjemmel i lov 10. juli 1936 nr. 6 til å fremja umsetnaden av jordbruksvaror 5a og delegeringsvedtak 7. mai
Endring av retningslinjer for tilskudd til landbruket i Hattfjelldal
Hattfjelldal kommune Arkivkode: Arkivsak: JournalpostID: Saksbehandler Dato: FE-223 15/52 15/321 Lisbet Nordtug 21.10.2015 Endring av retningslinjer for tilskudd til landbruket i Hattfjelldal Utvalg Møtedato
Mineralgjødselstatistikk
Mineralgjødselstatistikk 2017 2018 07.03.2019 1 Mineralgjødselstatistikk 2017 2018 Statistikken gjelder for mineralgjødsel omsatt til jordbruket i sesongen 2017 2018, dvs perioden 01.07.2017 30.06.2018.
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. mars 2015 1 550 1 525 1 500 1 475 1 450 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Mill. liter 1 511 1 500 1 541 1 526 1
Estimert innsamlet beløp husvis pr
Estimert innsamlet beløp husvis pr.26.4.212 Antall Estimerte Innsamlede Estimert Antall faste innsamlings- gaver totalt innsamlede Fylker medlemmer givere beløp FG så langt i år beløp 1 Østfold 18 71 19
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. mai 2016 1 INNHOLD MEIERILEVERANSE AV KUMELK 2012 2016... 2 ENDRINGER I PROGNOSENE... 3 KVOTEORDNINGEN FOR MELK... 4 PROGNOSE FOR MEIERILEVERANSE
i nord-norsk husdyrproduksjon
EUs landbrukspolitikk hvor viktig er det for norske kommuner? Struktur Klaus og Mittenzwei økonomi i nord-norsk husdyrproduksjon Klaus Mittenzwei NORSK KOMMUNESEKTOR OG EU/EØS MODUL 2, TROMSØ 2. 22. JANUAR
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. mai 2015 1 INNHOLD MEIERILEVERANSE AV KUMELK 2011 2015... 2 ENDRINGER I PROGNOSENE... 3 KVOTEORDNINGEN FOR MELK... 4 PROGNOSE FOR MEIERILEVERANSE
De økologiske mjølkeprodusentene tjente bedre i 2012
Copyright Ole Kristian Stornes [2014] De økologiske mjølkeprodusentene tjente bedre i 2012 De økologiske mjølkeprodusentene i Norge har de siste årene et bedre resultat utregnet per årsverk enn tilsvarende
Geno SA sine innspill til jordbruksforhandlingene 2015
Geno SA sine innspill til jordbruksforhandlingene 2015 Jordbruksoppgjøret 2015 Geno ser det som viktig å styrke satsingen i jordbruket, dette kan gjøres gjennom investeringsvirkemidler og økt lønnsomhet
Melkeproduksjonen på Hedmarken mot 2015
Melkeproduksjonen på Hedmarken mot 2015 Foto O.M. Lier 2009 Undersøkelsen om melkeproduksjonen på Hedmarken mot 2015 er et samarbeid mellom Landbrukskontoret i Ringsaker, Hedmarken landbrukskontor, Tine
Om statistikken. Innhold i rapporten Antall og andel av alderspensjonister som mottar gradert alderspensjon. Formål/bestiller.
Om statistikken Innhold i rapporten Antall og andel av alderspensjonister som mottar gradert alderspensjon. Formål/bestiller Målgruppe Tellebegreper Antall og andel av alderspensjonister Tallene i rapporten
Om statistikken. Innhold i rapporten Antall og andel av alderspensjonister som mottar gradert alderspensjon. Formål/bestiller.
Om statistikken Innhold i rapporten Antall og andel av alderspensjonister som mottar gradert alderspensjon. Formål/bestiller Målgruppe Tellebegreper Antall og andel av alderspensjonister Tallene i rapporten
HL langrenn Stafett Startliste 02.03.2014 09:00:00
Agder og Rogaland skikrets 10 Agder og Rogaland skikrets lag 1 36 Agder og Rogaland skikrets lag 2 50 Agder og Rogaland skikrets lag 3 72 Agder og Rogaland skikrets lag 4 115 Agder og Rogaland skikrets
Deres ref: Vår ref: (bes oppgitt ved svar) Dato 14/ /1219-4/483/RUNGAR Dok:99/
Selbu kommune Næring, landbruk og kultur Landbruks- og matdepartementet Melding om vedtak Deres ref: Vår ref: (bes oppgitt ved svar) Dato 14/1567 2014/1219-4/483/RUNGAR Dok:99/2015 05.01.2015 Høringssvar
Bedring i økonomien for gårdsbruk i Nord-Norge
Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning (NILF) Distriktskontoret i Bodø Utfyllende pressemelding fra NILF, 24.11.2005 Bedring i økonomien for gårdsbruk i Nord-Norge Driftsgranskingene i jordbruket
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. juni 2015 1 550 1 525 1 500 1 475 1 450 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Mill. liter 1 511 1 500 1 541 1 526 1
Resultatkontroll for gjennomføringen av landbrukspolitikken
Resultatkontroll for gjennomføringen av landbrukspolitikken AVGITT APRIL 2013 ii Innhold I OVERSIKTSDEL 1 INNLEDNING... 1 2 PRODUKSJONSGRUNNLAG OG STRUKTURUTVIKLING... 3 2.1 Areal og arealutvikling...
Jordbruksforhandlingene 2014 Innspill fra Hedmark fylkeskommune
Næringskomiteen Stortinget 0026 Oslo Hamar, 23.05.2014 Deres ref: Vår ref: Sak. nr. 13/13680-6 Saksbeh. Øyvind Hartvedt Tlf. 918 08 097 Jordbruksforhandlingene 2014 Innspill fra Hedmark fylkeskommune Statens
MARKEDSRAPPORT FRA NHR. MAI OG ÅRETS SÅ LANGT PR
MARKEDSRAPPORT FRA NHR. MAI OG ÅRETS SÅ LANGT PR. 31.05. SEKSJON 2 SOM VISER TABELLER MED KOMMENTARER TIL ALLE FYLKENE. Hyggelighets i rapporten: Aller først bør man huske på at mai 2016 var store deler
Kommunebarometeret. Undersøkelse blant norske ordførere og rådmenn på oppdrag fra
Kommunebarometeret Undersøkelse blant norske ordførere og rådmenn på oppdrag fra Om NorgesBarometeret NorgesBarometeret er et meningsmålingsbyrå spesialisert på kommune- Norge. NorgesBarometeret har siden
Kortsiktige konsekvenser av jordbruksoppgjøret 2014 RAPPORT NR. 20 /
Kortsiktige konsekvenser av jordbruksoppgjøret 2014 RAPPORT NR. 20 / 2015 13.02.2015 Innholdsfortegnelse 1 Mandat... 3 2 Forutsetninger for beregningene... 4 3 Endring i budsjettstøtte i millioner kroner
HÅNDBOK OM FRITAK FRA OVERPRODUKSJONSAVGIFT VED LOKAL FOREDLING AV MELK
HÅNDBOK OM FRITAK FRA OVERPRODUKSJONSAVGIFT VED LOKAL FOREDLING AV MELK Innledning Forskrift 24. juni 2003 nr. 777 om fritak fra overproduksjonsavgift ved lokal foredling av melk trådte i kraft 1. juli
Statsråden. Vår ref 19/697-
Statsråden Stortinget Postboks 1700 Sentrum 0026 OSLO Deres ref Spn nr 1307 Vår ref 19/697- Dato 29. mars 2019 Svar på spm. nr. 1307 til skriftlig besvarelse fra stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen
Dyrøy kommune. Møteinnkalling. Utvalg: Formannskapet Møtested: Møterom 1, Kommunehuset Dato: Tidspunkt: 10:00
Dyrøy kommune Den lærende kommune Møteinnkalling Utvalg: Formannskapet Møtested: Møterom 1, Kommunehuset Dato: 15.07.2019 Tidspunkt: 10:00 Eventuelt forfall må meldes snarest på tlf. 77 18 92 00. Vararepresentanter
Norges Bondelag Vår dato Revisjon Vår referanse
Norges Bondelag Notat Vår dato Revisjon Vår referanse 13.5.214 13/1325-8 Utarbeidet av Anders Huus/ Elin Marie Stabbetorp Til Kopi til Inntektsvirkninger for ulike produksjoner, bruksstørrelser og geografisk
MARKEDSRAPPORT FRA NHR. FOR FEBRUAR OG ÅRET SÅ LANGT PR
MARKEDSRAPPORT FRA NHR. FOR FEBRUAR OG ÅRET SÅ LANGT PR. 28.02 SEKSJON 2 SOM VISER TABELLER MED KOMMENTARER TIL ALLE FYLKENE Norsk Hotellrådgivning er nok det eneste konsulentselskapet som presenterer
Landbrukets økonomiske. betydning i Trøndelag
Landbrukets økonomiske Situasjon og utfordringer i betydning i Trøndelag melkeproduksjon Innlegg på seminar Steinkjer 16. og Trondheim 17. mars 2010 Driftsøkonomiseminar Erland Kjesbu, NILF og Roald Sand,
Resultatkontroll for gjennomføring av landbrukspolitikken
Budsjettnemnda for jordbruket 15.04.2013 (opprettet 17.04.2013) Utredning nr. 3 Resultatkontroll for gjennomføring av landbrukspolitikken i Innhold I OVERSIKTSDEL 1 INNLEDNING... 1 2 PRODUKSJONSGRUNNLAG
Tabell 1.1 Personer med nedsatt arbeidsevne, absolutte tall ved utgangen av måneden 2011
Tabell 1.1 Personer med nedsatt arbeidsevne, absolutte tall ved utgangen av måneden I arbeidsrettede tiltak 58 643 60 466 62 052 61 228 61 703 57 622 48 045 53 062 56 429 57 694 Ikke i arbeidsrettede tiltak
GSI 2012/2013: Voksne i grunnskoleopplæring
GSI 2012/2013: Voksne i grunnskoleopplæring Innledning Tall fra Grunnskolens informasjonssystem (GSI) per 1.10.2012 er tilgjengelige på www.udir.no/gsi fra og med 14. desember 2012. Alle tall og beregninger
Moderat økning i lønnsomhet for nord-norske gårdsbruk i 2014
NIBIOs kontor i Bodø Utfyllende pressemelding 09.12.2015 Moderat økning i lønnsomhet for nord-norske gårdsbruk i 2014 Norsk institutt for bioøkonomi (NIBIO) utarbeider årlig Driftsgranskingene i jordbruket.
HÅNDBOK OM FRITAK FRA OVERPRODUKSJONSAVGIFT VED LOKAL FOREDLING AV MELK
HÅNDBOK OM FRITAK FRA OVERPRODUKSJONSAVGIFT VED LOKAL FOREDLING AV MELK Innledning Nedenfor er de enkelte bestemmelser i forskrift 24. juni 2003 nr. 777 om fritak fra overproduksjonsavgift ved lokal foredling
Høring - Forslag om å oppheve konsesjonsplikten og boplikten
Saksframlegg Arkivnr. V60 Saksnr. 2014/3011-3 Utvalg Utvalgssak Møtedato Utvalg for næring, plan og miljø Formannskapet Saksbehandler: Aril Røttum Høring - Forslag om å oppheve konsesjonsplikten og boplikten
Rundskriv 58/09. Landbruks- og matdepartementet, Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag
Rundskriv 58/09 TINE Råvareprodusentavregning Q-meieriene Kontaktperson: Elin Brekke (tlf. 24 13 12 43) Vår dato: 21.12.2009 Vår referanse: 200900001-58/046.1 Rundskrivet erstatter: 4/09 Vedlegg: Kopi
Samfunnsregnskap for TINE. Samfunnsøkonomisk analyse AS for TINE SA
Samfunnsregnskap for TINE Samfunnsøkonomisk analyse AS for TINE SA Kort om oppdraget Samfunnsøkonomisk analyse har på oppdrag fra TINE SA laget et samfunnsregnskap av selskapets virksomhet i 2016. I samfunnsregnskapet
Endring av retningslinjer for tilskudd til landbruket i Hattfjelldal
Hattfjelldal kommune Arkivkode: Arkivsak: JournalpostID: Saksbehandler Dato: Side 1 av 9 FE-223 15/52 15/321 Lisbet Nordtug 21.10.2015 Endring av retningslinjer for tilskudd til landbruket i Hattfjelldal
NNU 2008 Q2 En bedriftsundersøkelse. utarbeidet for. Altinn
NNU 2008 Q2 En bedriftsundersøkelse utarbeidet for Altinn PERDUCO NORGES NÆRINGSLIVSUNDERSØKELSER - NNU Forord Perduco har på oppdrag fra Altinn gjennomført en bedriftsundersøkelse om bruk av utenlandsk
Undersøkelse gjennomført for
Undersøkelse gjennomført for FolkevalgtBarometeret Juni 2011 Om NorgesBarometeret NorgesBarometeret er et meningsmålingsbyrå spesialisert på Kommune-Norge. NorgesBarometeret har siden 2005 gjennomført
Ordfører fremmet følgende forslag; Høringsuttalelse: OM KONSESJONSLOV OG BOPLIKT
Behandling i Formannskap: Rita Roaldsen leverte/fremmet følgende forslag i saken før hun forlot møtet; Gratangen kommune går imot en fullstendig avskaffelse av konsesjonsloven og boplikten. Konsesjonsloven
MØTEINNKALLING. Eventuelt forfall meldes til tlf. 72 49 22 00 eller e-post: postmottak@agdenes.kommune.no Varamedlemmer møter etter nærmere avtale.
Agdenes kommune MØTEINNKALLING Utvalg: HOVEDUTVALG NÆRING OG DRIFT Møtested: Rådhuset Møtedato: 08.12.2014 Tid: 10:00 Eventuelt forfall meldes til tlf. 72 49 22 00 eller e-post: postmottak@agdenes.kommune.no
P R O T O K O L L fra møtet i Omsetningsrådets arbeidsutvalg
P R O T O K O L L fra møtet i Omsetningsrådets arbeidsutvalg tirsdag 17. juni kl. 13:00 (Møte nr. 5 2008) Møtet ble satt kl. 13:00 Til stede: Fra SLF: Forfall: Ottar Befring (leder), Harald Mork, Ole-Anton
Bosetting og integrering av flyktninger hvordan utfordres kommunene?
Bosetting og integrering av flyktninger hvordan utfordres kommunene? Fredagsmøte Vestfold 19.02.2016 Oppsummering: Bosetting og integrering av flyktninger og andre innvandrere må synliggjøres i fylkeskommunale
Utredning nr. 3 Resultatkontrollen for gjennomføring av landbrukspolitikken
Budsjettnemnda for jordbruket 12.04.2019 Utredning nr. 3 Resultatkontrollen for gjennomføring av landbrukspolitikken AVGITT APRIL 2019 ii Innhold Side 1 INNLEDNING... 1 2 PRODUKSJONSGRUNNLAG OG STRUKTURUTVIKLING...
MEF-notat nr Juni 2013 Anleggsbransjen fakta og analyse
MEF-notat nr. 2 213 Juni 213 Anleggsbransjen fakta og analyse Mye ledig kapasitet til vegbygging blant MEF-bedriftene. God ordreserve hos anleggsentreprenørene. Anleggsbransjen har tilpasset kapasiteten
Kommunebarometeret. Undersøkelse blant norske ordførere og rådmenn på oppdrag fra
Kommunebarometeret Undersøkelse blant norske ordførere og rådmenn på oppdrag fra Om NorgesBarometeret NorgesBarometeret er et meningsmålingsbyrå spesialisert på kommune-norge. NorgesBarometeret har siden
Kartlegging av geitemelksproduksjonen
Landbrukets Utredningskontor Kartlegging av geitemelksproduksjonen Torbjørn Tufte Rapport 7 2009 Forord Rapporten presenterer resultatene fra en spørreundersøkelse gjennomført blant geitemelksprodusentene
Aktuelle saker for Norges Bondelag 2009 / 2010. ledermøte Telemark
Aktuelle saker for Norges Bondelag 2009 / 2010 ledermøte Telemark Brita Skallerud 2.nestleder i Norges Bondelag Vi får Norge til å gro! Næringspolitikk (1) Redusere den kronemessige inntektsavstanden vesentlig
Tirsdag 14. februar kl på Blæstad, 2. etg i hovedbygningen, Høyvangvn. 40, 2322 Ridabu.
Hedmark Bondelag Tirsdag 14. februar kl. 10.00 på Blæstad, 2. etg i hovedbygningen, Høyvangvn. 40, 2322 Ridabu. Fylkesstyret avsetter 2 timer til dette kontaktmøte, og vi beregner 10 minutter (maks 15
REFERAT. Telefonmøte i Fagrådet for geit
UTK REFERAT Telefonmøte i Fagrådet for geit Tidspunkt: Mandag 4.april kl. 20.00 22.00, 2011 Deltakere: Magnhild Nymo (leder), Ola Søgnesand, Helga Kvamsås, Veronica Fagerland, Tormod Ådnøy (deltok fra
Statens landbruksforvaltning Norwegian Agricultural Authority
Statens landbruksforvaltning Norwegian Agricultural Authority Bjørn Groven 7140 OPPHAUG Postadresse: Postboks 8140 Dep. NO-0033 Oslo, Norway Besøksadresse: Stortingsgt. 28 E-post: postmottak@slf.dep.no
Utviklingen i jordbruket i Finnmark. Innledning på Landbrukskonferanse i Vadsø 21. august 2019 Hanne Eldby, AgriAnalyse
Utviklingen i jordbruket i Finnmark Innledning på Landbrukskonferanse i Vadsø 21. august 219 Hanne Eldby, AgriAnalyse Antall bruk og endring: 28 217 6 5 4-2% -14% -5% -8% -12% -7% -15% -17% -17% -17% -2%
HOTELLÅRET 2017 MARKEDSRAPPORT FRA NORSK HOTELLRÅDGIVNIG.
HOTELLÅRET 2017 MARKEDSRAPPORT FRA NORSK HOTELLRÅDGIVNIG. SEKSJON 2 SOM VISER TABELLER MED KOMMENTARER TIL ALLE FYLKENE Nå har hotelltallene fra SSB for 2017 kommet, og det er da mulig å komme med en fullstendig
MEIERILEVERANSE AV KUMELK
Markedsprognoser TINE Råvare MEIERILEVERANSE AV KUMELK Prognose pr. september 2015 1 550 1 525 1 500 1 475 1 450 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Mill. liter 1 500 1 541 1 526 1 501
Evaluering av omsetningsordningen for melkekvoter
Evaluering av omsetningsordningen for melkekvoter (foto: Oskar Puschmann) Rapport fra partsammensatt arbeidsgruppe Mars 2007 Innholdsfortegnelse 1 Innledning... 3 1.1 Arbeidsgruppens sammensetning... 3
MARKEDSRAPPORT FRA NHR FOR MAI OG ÅRET SÅ LANGT PR
MARKEDSRAPPORT FRA NHR FOR MAI OG ÅRET SÅ LANGT PR. 31.05.2018 SEKSJON 2 SOM VISER TABELLER MED KOMMENTARER TIL ALLE FYLKENE Det er flere uker siden mai måned gikk over i historien. Den tiden har SSB brukt