VID vitenskapelige høgskole
|
|
- Kaare Sørensen
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 NOKUTs tilsynsrapporter VID vitenskapelige høgskole Periodisk tilsyn med det systematiske kvalitetsarbeidet Rapport fra sakkyndig komité [juni, 2018]
2
3 Innhold 1 Om tilsynet ved VID vitenskapelige høgskole Om VID vitenskapelige høgskole og organisering av kvalitetsarbeidet Om VID vitenskapelige høgskole Organiseringen av kvalitetsarbeidet Vurderinger og konklusjoner for de enkelte krav i 4-1. Krav til det systematiske kvalitetsarbeidet (1) (2) (3) (4) (5) (6) Komiteens helhetlige vurdering og konklusjon for institusjonenes systematiske kvalitetsarbeid Institusjonens systematiske kvalitetsarbeid konklusjon Vedlegg til komiteens rapport til NOKUT Råd til videreutvikling av institusjonenes systematiske kvalitetsarbeid
4
5 1 Om tilsynet ved VID vitenskapelige høgskole VID vitenskapelige høgskole (VID) ble 16. oktober 2017 bedt om å sende inn dokumentasjon og egenvurdering om sitt systematiske kvalitetsarbeid knyttet opp til kravene i studietilsynsforskriften, kapittel 4 til NOKUT. I tillegg til kvalitetsarbeidet på institusjonsnivå valgte NOKUT å føre tilsyn med kvalitetsarbeidet ved følgende seks studietilbud: - Bachelor i sykepleie, Bergen - Bachelor i vernepleie, Sandnes - Master i interkulturelt arbeid - Master i sosialt arbeid - Profesjonsstudium i teologi - Ph.d. i diakoni, verdier og profesjonell praksis VID sendte inn dokumentasjon av kvalitetsarbeidet 1. februar 2018, og har også ettersendt dokumenter etter spørsmål fra NOKUT og den sakkyndige komiteen. Den sakkyndige komiteen som har vurdert det systematiske kvalitetsarbeidet ved VID vitenskapelige høgskole har bestått av Elin Nesje Vestli (Høgskolen i Østfold), Bengt-Ove Boström (Gøteborgs universitet), Julia Holte Sempler (Universitetet i Tromsø Norges arktiske universitet) og Sondre Johan Haugsdal Riisøen (Høgskulen på Vestlandet). Elin Nesje Vestli har vært leder for komiteen. Saksbehandlere fra NOKUT har vært Ingvil Urdal og Åsne Kalland Aarstad, og Ingvil Urdal har vært prosjektleder for tilsynet. Komiteen var på institusjonsbesøk ved VID 23. april ved campus Stavanger og 24. april ved campus Diakonhjemmet/Oslo, og gjennomførte intervjuer med høgskolens øverste ledelse, dekaner og prodekaner, studieledere, senterledere og praksiskoordinatorer, ledere av støttefunksjoner ved VID, representanter fra Utdanningsutvalget, Forskningsutvalget og Læringsmiljøutvalget, ansatte i undervisnings- og forskningsstillinger ved de utvalgte studietilbudene, ordinære studenter på alle nivåer og studenttillitsvalgte samt Råd for samarbeid med arbeidslivet (RSA) og høgskolens styre. Vurderingene i de sakkyndiges rapport er basert på dokumentasjon som er mottatt fra institusjonen, intervjuer fra institusjonsbesøket og supplerende dokumentasjon. Oversikt over den skriftlige dokumentasjonen i saken er tilgjengelig i NOKUT sin offentlige postjournal. 1
6 2 Om VID vitenskapelige høgskole og organisering av kvalitetsarbeidet 2.1 Om VID vitenskapelige høgskole VID er en privat vitenskapelig høgskole som tilbyr høyere utdanning og driver forskning innenfor helse- og sosialfag, pedagogikk, kultur- og samfunnsfag, ledelse, diakoni og teologi. VID ble etablert 1. januar 2016 gjennom fusjon av fire diakonale/kirkelige høgskoler: Diakonhjemmet Høgskole (akkreditert som høgskole i 2005), Misjonshøgskolen (akkreditert som vitenskapelig høgskole i 2008), Haraldsplass diakonale høgskole (akkreditert som høgskole i 2010) og Høgskolen Betanien (akkreditert som høgskole i 2014). I januar 2018 ble Høyskolen Diakonova (akkreditert som høgskole i 2014) fusjonert med VID. Høgskolen har til sammen seks studiesteder i fire byer: Bergen, Oslo, Sandnes og Stavanger. VID er et aksjeselskap eid av Det norske Diakonhjem, Det norske Misjonsselskap, Haraldsplass diakonale stiftelse, Stiftelsen Betanien Bergen og Stiftelsen Diakonova. Høgskolestyret er institusjonens øverste styringsorgan, og består av seks eksterne medlemmer som er oppnevnt av eierne, tre medlemmer som er valgt av og blant de ansatte, og to medlemmer som er valgt av og blant studentene. Rektor er høgskolens øverste leder, mens prorektor er rektors stedfortreder og er tildelt et særlig ansvar for forskningsvirksomheten, inkludert ph.d.-utdanningen. VID tilbyr 6 bachelorprogram, 11 masterprogram, 1 profesjonsutdanning, 2 ph.d.-utdanninger og 19 videreutdanninger. Studieporteføljen omfatter blant annet sykepleie, ergoterapi, vernepleie, sosialt arbeid, familieterapi, diakoni og teologi. I tillegg har VID et ph.d.-program i diakoni, verdier og profesjonell praksis og et ph.d.-program i teologi og religion. Høsten 2017, før fusjonen med Diakonova, hadde VID studenter registrert i DBH mens Høyskolen Diakonova hadde 697 studenter registrert i DBH. VID er organisert i tre fakulteter: Fakultet for helsefag, Fakultet for sosialfag og Fakultet for teologi, diakoni og ledelsesfag. Fakultetene er ledet av hver sin dekan, med prodekan som stedlig leder og delegerte fullmakter ved fakulteter som har flere studiesteder. Høgskolen har videre tre sentre, som er ledet av hver sin senterleder: Senter for diakoni og profesjonell praksis (SDP), Senter for misjon og globale studier (SMG) og Senter for interkulturell kommunikasjon (SIK). Et fjerde senter, Senter for læring i profesjonsutdanning og praksis (SLIPP), skal etableres i løpet av våren Ph.d.- utdanningene er organisert under henholdsvis SDP og SMG. Høgskolen har for øvrig en avdeling for administrativ støtte og en avdeling for fagstøtte. 2.2 Organiseringen av kvalitetsarbeidet Alle de fem fusjonerende høgskolene hadde kvalitetssikringssystemer som var godkjent av NOKUT på fusjonstidspunktet. Hovedlinjer, struktur og innhold i system for utdanningskvalitet ved VID ble vedtatt av høgskolestyret i desember 2015, like før det formelle fusjonstidspunktet. Høsten 2017 ble kvalitetssystemet ved VID revidert med utgangspunkt i studiekvalitetsforskriften og studietilsynsforskriften. VIDs kvalitetssystem beskrives i dokumentet «VID vitenskapelige høgskoles systematiske arbeid med utdanningskvalitet» med tilhørende retningslinjer, maler og årshjul. Høgskolen har åtte definerte 2
7 kvalitetsområder, som er utdypet i systembeskrivelsen: 1) kunnskapsbase, 2) programkvalitet, 3) startkompetanse, 4) undervisningskvalitet, 5) læringsmiljø, 6) resultatkvalitet, 7) samfunn og arbeidsliv og 8) styringskvalitet. Internasjonalisering, relevans og FoU-dimensjonen er integrert i hvert kvalitetsområde. Høgskolestyret har det overordnede ansvaret for kvalitetsarbeidet og kvalitetssystemet ved høgskolen. Rektor har overordnet ansvar for å sikre og utvikle studiekvaliteten og for å sikre at det systematiske kvalitetsarbeidet er i henhold til gjeldende krav i lov og forskrift. Dekaner og prodekaner har ansvar for at kvalitetsarbeidet gjennomføres og dokumenteres etter kravene. Sentralt i høgskolens kvalitetsarbeid er de høgskoleovergripende utvalgene, som er sammensatt med representanter fra alle fakultet og campus: - Utdanningsutvalget (UU) er rådgivende organ for rektor i saker om utdanning og utdanningskvalitet, og har blant annet ansvar for å sikre at høgskolens studietilbud, herunder fag- og studieplaner, undervisningsvirksomhet og vurderingsordninger, er i henhold til gjeldende lov- og regelverk og at VID har et tilfredsstillende system for kvalitetsarbeid. - Forskningsutvalget (FU) er rektors rådgivende og utøvende organ i saker om forskning, forskerutdanning, utviklingsarbeid, formidling og nyskapning. FU har delegert fullmakt til å forvalte og kvalitetssikre ph.d.-utdanningen. - Læringsmiljøutvalget (LMU) har ansvar for å rådgi høgskolens ledelse og styre om forhold som gjelder studentenes fysiske og psykososiale læringsmiljø. Studenter på alle nivåer er representert med stemmerett i høgskolens råd og utvalg. Studentdemokratiet ved VID ledes av et studentparlament og er ellers organisert ved fire studentråd (et studentråd for hvert studiested/hver studieby) i tillegg til tillitsvalgte på studietilbudsnivå. Studentenes betydning og rolle i kvalitetsarbeidet er eksplisitt beskrevet i systembeskrivelsen. Rektor har regelmessige møter med studentparlamentet mens dekan/prodekan har regelmessige møter med studentrådet. Årlig kvalitetsrapport ved VID følger kalenderåret, og rapporter fra fakulteter og sentre samt rapporter fra avdelinger og styrings- og ledelsesstrukturen danner grunnlaget for en samlet rapport om det systematiske kvalitetsarbeidet ved høgskolen, som behandles i UU og i høgskolens ledermøte. Rapporten legges frem for høgskolestyret hvor overordnede mål, forbedringstiltak og oppfølgingsansvar foreslås vedtatt for neste studieår. 3
8 3 Vurderinger og konklusjoner for de enkelte krav i 4-1. Krav til det systematiske kvalitetsarbeidet 4-1 (1) Institusjonens kvalitetsarbeid skal være forankret i en strategi og dekke alle vesentlige områder av betydning for kvaliteten på studentenes læringsutbytte. Vurderinger Kvalitetsarbeidet ved VID er tydelig forankret i den overordnede strategien og godt synlig i planverket ved høgskolen. Høgskolens overordnede mål med det systematiske kvalitetsarbeidet er beskrevet i systembeskrivelsen og kobles eksplisitt til høgskolens strategi. VID har utarbeidet et årshjul som kobler sammen virksomhetsstyringen med kvalitetsarbeidet, og virksomhetsplan og handlingsplaner på institusjons- og fakultetsnivå synes å følge opp strategien på en systematisk og god måte. Det er derimot vanskelig å finne spor av virksomhetsplanen i de årlige kvalitetsrapportene som er fremlagt for komiteen. Styret etterlyste dette i behandlingen av kvalitetsrapport for , men hadde ingen tilsvarende kommentarer til rapporten for høst Komiteen forventer at dette gjenspeiles i den neste kvalitetsrapporten som presenteres for styret. Kvalitetsområdene som er definert i VID sitt kvalitetssystem synes å være gjennomgående også i det kvalitetsarbeidet som i praksis foregår ved høgskolen. En egen tabell viser indikatorer for måling og rapportering innenfor hver av kvalitetsområdene samt kilden for innhenting av data om hver indikator. Komiteen anser at kvalitetsområdene VID har definert i sitt kvalitetssystem er dekkende for vesentlige områder av betydning for kvaliteten på studentenes læringsutbytte. Profesjonsutdanninger og praksisnære studier er sentralt i høgskolens profil og portefølje, og det er derfor naturlig at kvalitetssikring av praksis er sentralt i høgskolens kvalitetssystem. Praksis er ikke definert inn som et eget kvalitetsområde, men er et underområde under «undervisningskvalitet». Komiteen stilte spørsmål rundt kvalitetssikring av praksis til flere av gruppene under institusjonsbesøket, som fra ulike perspektiver beskrev hvordan dette er integrert i det systematiske kvalitetsarbeidet, blant annet gjennom avtaler med praksisstedene, koordinatorforum, jevnlig innhenting av tilbakemeldinger fra praksisfeltet og systematisk innhenting av studentenes vurdering av praksisstudier. Komiteen har ingen grunn til å betvile at VID sikrer kvaliteten på praksis, men anbefaler likevel å synliggjøre dette arbeidet tydeligere i systembeskrivelsen. Dette vil korrespondere bedre med VID sin overordnede satsning på praksis jamfør institusjonens strategi. Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (1) er godkjent. 4
9 4-1 (2) Kvalitetsarbeidet skal være forankret i institusjonens styre og ledelse på alle nivåer. Institusjonen skal gjennom kvalitetsarbeidet bidra til å fremme en kvalitetskultur blant ansatte og studenter. Vurderinger Forankring VID sin dokumentasjon av kvalitetsarbeidet er gjennomgående svært ryddig og utførlig, og dette gir et godt innblikk i rolle- og ansvarsfordeling ved institusjonen. Kvalitetsarbeidet er godt forankret på alle nivåer i organisasjonen, fra studentene til høgskolestyret og rektor. Det går klart frem av systembeskrivelsen hvilke elementer i kvalitetsarbeidet de ulike funksjonene, rollene og enhetene ved høgskolen har ansvar for. Det er videre utarbeidet retningslinjer og formelle beskrivelser av ansvarsfordeling i evalueringsarbeidet. Dokumentasjonen og intervjuene viser at styret både mottar informasjon om utdanningenes kvalitet gjennom rapportering, men også kommer med bestillinger til organisasjonen, noe som vitner om evne og vilje til å bruke kvalitetsarbeidet som et verktøy i det strategiske arbeidet. VID har også stillingsbeskrivelser og lederavtaler med tydelige ansvarsbeskrivelser, som viser klare grenseoppganger mellom rektor og dekaner. Systemet for prodekan er tydelig utbygd for å sikre stedlig ledelse sammen med en tydelig overbygning mellom de ulike campusene. I intervjuene fikk komiteen bekreftet at både ledere og øvrige ansatte har en klar forståelse av egen og andres rolle i kvalitetsarbeidet, som harmonerer med beskrivelser i dokumentasjonen. Ansatte på ulike nivåer gir uttrykk for at de har en nærhet til det som skjer på øverste ledernivå, og at det er god dynamikk mellom ledelsen ovenfra og organisasjonen nedenfra i sentrale prosesser ved høgskolen. Utdanningsutvalget, Forskningsutvalget og Læringsmiljøutvalget ble etablert allerede før fusjonen. Dette har vært et bevisst grep for å sikre samkjøring og utvikling av felles standarder for hva kvalitet skulle være på tvers av høgskolen, og for å sikre at alle studenter får den samme kvaliteten i utdanningen på tvers av campus og studietilbud. Utvalgene er sammensatt av representanter på tvers av fakultet og campus, og det er utarbeidet retningslinjer for hvert enkelt utvalg som beskriver mandat, oppgaver og sammensetning. Under intervjuene har flere aktører pekt på at denne utvalgsstrukturen har hatt en sterkt integrerende kraft. Det er også etablert fagutvalg samt bachelor- og masterkomiteer, i tillegg til andre komiteer på nivå under utvalgene for ulike prosjekter og funksjoner, med representasjon på tvers av campus. I systembeskrivelsen går det frem at kvalitetshåndboken er forankret hos en kvalitetskoordinator. Komiteen anser at det er forskjell på forankring på én side og ansvar for oppfølging og videreutvikling på en annen side, og anbefaler at kvalitetshåndboken heller forankres hos den enheten som anses å ha det overordnede eierskapet for håndboken. Ansvaret for å iverksette videreutvikling og oppdatering av håndboken kan derimot gjerne synliggjøres som et ansvar som tilligger kvalitetskoordinator i samarbeid med relevante aktører. 5
10 Kvalitetskultur VID har de siste to årene vært gjennom flere fusjoner hvor de har sydd sammen ulike kulturer fra de fusjonerte enhetene til én integrert høgskole med ett kvalitetssystem og en felles kultur. VID har bevisst brukt kvalitetssikringssystemet i fusjonsprosessen for å samle høgskolen, og både ledelse, faglige og administrativt ansatte på ulike nivåer trakk frem i intervjuene hvordan etableringen av en tydelig struktur med et standardisert system for kvalitetsarbeidet har vært nødvendig for å skape en felles kultur. De fagansatte beskriver at det har skjedd en utvikling fra et mer uformelt kvalitetsarbeid ved de tidligere høgskolene over i et mer strukturelt og systematisk arbeid etter fusjonen, som innebærer at implisitt og uformelt kvalitetsarbeid har blitt formalisert og gjort eksplisitt og mer systematisk. Gjennom intervjuene opplever komiteen at det er en klar bevissthet om hva som fremmer god kvalitetskultur på tvers av studiesteder og fakulteter ved høgskolen, og at det er en felles forståelse for at et mer standardisert og formalisert kvalitetssystem bidrar positivt i arbeidet med systematisk forbedring og utvikling av utdanningene. Mer bruk av kvantitative evalueringer for å sikre representativitet og det brede bildet er en del av dette. Samtidig oppfatter komiteen at ledelse og ansatte ved høgskolen har en reflektert holdning til hvordan kvalitetskulturen blir påvirket av det formelle kvalitetssystemet, og at de bevisst arbeider for å sikre en god balanse mellom en kvantitativ kvalitetsoppfølging på én side og kvalitative vurderinger og tilbakemeldinger i kvalitetsarbeidet på den andre siden. Dekanatet påpekte hvordan det er en fare for at et omfattende og skjematisk system i hovedsak kan bli et verktøy for ledelsen, og at man hele tiden må stille spørsmål ved hensiktsmessigheten og formålet med kvalitetssystemet for å sikre eierskap til det systematiske kvalitetsarbeidet nedover i organisasjonen. Ansatte på ulike nivåer viser god kjennskap til og benytter seg av de systemene som finnes, og komiteens inntrykk er at fagmiljøene er svært involvert i forbedrings- og utviklingsarbeidet ved VID. Ledelsen har bevisst lagt opp til prosesser med involvering fra ansatte og studenter for å skape et felles eierskap til kvalitetssystemet. Blant annet gjelder det arbeidet med strategien hvor mange ansatte har vært med i ulike arbeidsgrupper for å bidra i utforming av strategiplanen. VID har en visjon om å være «Én verdibasert og kirkelig vitenskapelig høgskole» med et særegent verdisyn som ligger til grunn for deres utdannings- og forskningsvirksomhet, og mottoet «engasjert for mennesket lokalt og globalt». Komiteen opplever at de ansatte har et eierskap til VID sin faglige profil og høgskolens verdisyn, noe som på ulike måter kom til utrykk i intervjuene. Både gjennom måten de ansatte forholder seg til studenter i undervisnings- og veiledningssammenheng, samt hvordan kolleger forholder seg til hverandre, synes dette å prege kvalitetskulturen på en god måte. Komiteen fikk et klart inntrykk fra intervjuene av at det finnes en utbredt kultur for å lytte, evaluere og forbedre utdanningen. VID har utarbeidet en elektronisk kvalitetshåndbok med informasjon om prosesser og roller i høgskolens arbeid med å kvalitetssikre og utvikle studiekvaliteten, som ble lansert 5. april 2018, og som er tilgjengelig for alle studenter og ansatte gjennom Feide-pålogging. Her skal også rapporter og kvalitets- og evalueringsrapporter legges ut. VID opplyser i egenvurderingen at de også arbeider med en digital kvalitetsportal hvor data (kvalitetsindikatorer) og resultater skal være lett tilgjengelig. Både studenter og ansatte gir uttrykk for at informasjon om resultater av kvalitetsarbeidet og oppfølging med tiltak etter studentenes tilbakemeldinger har vært en utfordring ved høgskolen. 6
11 Kvalitetshåndboken vil trolig bidra til mer transparens og åpenhet om kvalitetsarbeidet, men denne kunne også etter komiteens vurdering med fordel ha vært tilgjengelig på høgskolens eksterne nettsider. For å fremme kvalitetskultur blant studenter og ansatte legger VID til rette for ulike arenaer der spørsmål om kvalitet i utdanning belyses og diskuteres. Utvidede ledersamlinger hvert semester med utdanningskvalitet på dagsorden, og VID-dagene som ble arrangert i januar 2018, trekkes frem som eksempler på møteplasser for å utvikle en felles kultur. Høgskolen deler også ut utdanningspris annethvert år for å stimulere til fremragende utdanningskvalitet. Studentdemokrati Det har vært en del utfordringer knyttet til studentdemokratiet ved VID siden fusjonen. Læringsmiljøundersøkelsen for 2017 viser lave skår på studentenes mulighet til å påvirke innhold og opplegg i studieprogrammene og hvordan synspunkter fra studentene blir fulgt opp. Dette korresponderer med tallene fra studiebarometeret fra 2016 og de tilbakemeldinger komiteen har fått fra studenttillitsvalgte. Mangel på informasjon til studentene om kvalitetsarbeidet og om hvordan kritikk og synspunkter fra studentene blir fulgt opp, trekkes frem som en utfordring. Det etterlyses bedre rammebetingelser og større tilgang på jevnlig opplæring for de tillitsvalgte for å sikre at studentdemokratiet til enhver tid har nødvendig kompetanse og evne til å gjennomføre arbeidet som tillitsvalgte. I fusjonsprosessen fikk studentene stor frihet til å beslutte hvordan studentdemokratiet skulle organiseres, og de ønsket å beholde den gamle styringsmodellen med studentråd på hvert enkelt studiested. Dette tok ifølge de studenttillitsvalgte ikke høyde for hvordan studentdemokratiet, med studentparlamentet som samlende organ, skal drive sitt arbeid i nyfusjonert organisasjon. En konsekvens av dette er at studentparlamentet har fått for lite oppgaver og for liten betydning. Når studentdemokratiet ikke fungerer optimalt er det en utfordring for ledelsen og prosesser ved høgskolen fordi man ikke får god nok kvalitet i tilbakemeldinger fra studentene. Å styrke studentdemokratiet ved å gi studentparlamentet bedre betingelser er slik sett kvalitetshevende for VID som organisasjon, og er et arbeid som høgskolens ledelse prioriterer. Den siste tiden har høgskolen satt i gang en rekke tiltak for å løse utfordringene knyttet til studentdemokratiet. Blant annet har ledelsen etter innspill fra studentene avsatt en del av en studiekonsulentstilling som organisasjonskonsulent, som skal støtte studentdemokratiet i deres arbeid. Høgskolen arbeider også med å styrke opplæringen av de tillitsvalgte og har blant annet utarbeidet et studiepoenggivende emne om «organisasjon i praksis», i tillegg til at alle studentrepresentanter får opplæring på sitt studiested. Lanseringen av kvalitetshåndboken kan også bidra til bedre tilgjengelig informasjon til studenter og tillitsvalgte om kvalitetsarbeidet og hvordan de kan bidra i dette arbeidet. VID har ikke rukket å se effekten av de tiltakene som er iverksatt for å forbedre studentdemokratiet, men komiteen anser tiltakene som adekvate. Det tar tid å bygge et fungerende studentdemokrati i en ny organisasjonsstruktur, og komiteen opplever at både ledelsen og de studenttillitsvalgte har en klar bevissthet rundt dette og er i prosess for å forbedre det. På tross av de problemene som er beskrevet, forteller de studenttillitsvalgte at de blir inkludert i prosesser, og at deres innspill tas på alvor og lyttes til. Studenter og de studenttillitsvalgte viser et engasjement for utdanningen, og et eierskap både til eget studiested og til høgskolen som helhet. Studenter på alle nivåer forteller at de har mange ulike kanaler for å komme med sine tilbakemeldinger om utdanningenes kvalitet, og at de ser at det gjøres justeringer i utdanningen på bakgrunn av evalueringer og tilbakemeldinger fra studentene. 7
12 Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (2) er godkjent. 8
13 4-1 (3) Institusjonen skal ha ordninger for å systematisk kontrollere at alle studietilbud tilfredsstiller kravene i forskrift om kvalitetssikring og kvalitetsutvikling i høyere utdanning og fagskoleutdanning 3-1 til 3-4 og kapittel 2 i denne forskrift, og eventuelle tilleggskrav fastsatt av institusjonen. Vurderinger VID har egne retningslinjer for utvikling, etablering og avvikling av studietilbud, og for utvikling, kvalitetssikring og revisjon av emnebeskrivelser og fag-/studieplaner, som sikrer at alle nye studier ved høgskolen oppfyller gjeldende krav i lov- og regelverk. Retningslinjene viser eksplisitt til krav i universitets- og høgskoleloven, studiekvalitetsforskriften og studietilsynsforskriften, og skisserer arbeidsdeling med formell saksgang og beslutningsnivåer for akkrediteringer ved høgskolen. I retningslinjene går det frem at plan- og pensumrevisjon skal foretas minst hvert tredje år. Revisjon av alle fag- og studieplaner godkjennes av Utdanningsutvalget, og saksfremstillingen til utvalget skal vise at kravene i gjeldende lov og forskrifter er oppfylt. Flere av programmene ved VID er under revisjon av andre årsaker enn systematisk kontroll. Blant annet har høgskolen igangsatt et prosjekt for revisjon av alle emnebeskrivelser, fag- og studieplaner for å sikre at disse oppfyller de nye kravene i studiekvalitetsforskriften og studietilsynsforskriften. Dette innebærer også en kvalitetssikring av læringsutbyttebeskrivelsene i alle fag- og studieplaner ved et ressursopplegg med LUB-workshops, som er et tiltak for å heve de ansattes kompetanse i å utvikle og beskrive læringsutbyttebeskrivelser og for å bidra til å utvikle gode læringsutbyttebeskrivelser og helhetlige studietilbud med gjennomtenkte undervisnings- og vurderingsformer. Alle revisjonene skal være gjennomført eller igangsatt innen 31. desember VID har utarbeidet retningslinjer for periodisk evaluering av studietilbud ved høgskolen, som beskriver de lovmessige rammene for periodiske evalueringer, og som videre beskriver mål, ansvar og praktisk gjennomføring av disse. Ifølge disse retningslinjene skal slike evalueringer ved VID sikre en systematisk ekstern kontroll med krav i gjeldende forskrifter av hvert enkelt studietilbud minst hvert sjette år. Retningslinjene for periodisk evaluering ved VID ble vedtatt 15. desember Høgskolen skal gradvis sette i gang periodiske evalueringer ved alle fakulteter og sentre fra og med 2018, og har utarbeidet et årshjul som viser syklusen for periodiske evalueringer knyttet til de ulike studietilbudene. Komiteen anbefaler at VID sørger for at de systematiske revideringene av fag- og studietilbud og de periodiske evalueringene har tydelige ansvarsområder som ikke overlapper hverandre. VID har utviklet et system for kontinuerlig kontroll av fagmiljø gjennom et verktøy for kompetanseplanlegging, som gir en oversikt over ansattes kompetanse, stilling og (planlagte) fravær. Kompetanseplanene gir en oversikt over fakultetenes antall førstekompetente/professor- /dosentstillinger og kvinner i slike stillinger relatert til høgskolens måltall, og gir informasjon om relevant og nødvendig fag- og forskningskompetanse, fagmiljøets størrelse og relevans for utdanningene. Systemet brukes blant annet som et verktøy for å se eventuelle avvik fra krav/strategiske mål og måltallene, og for vurdering av hvilke tiltak eller planer som skal iverksettes for å nå fakultetenes og høgskolens mål. 9
14 I retningslinjer for evaluering av studiekvalitet ved VID går det frem at høgskolen skal ha gjennomgang av alle dokumenter tilhørende evalueringssystemet hvert femte år for å vurdere om det fungerer etter hensikten. Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (3) er godkjent. 10
15 4-1 (4) Institusjonen skal systematisk innhente informasjon fra relevante kilder for å kunne vurdere kvaliteten i alle studietilbud. Vurderinger «Retningslinjer for evaluering av studiekvalitet ved VID vitenskapelige høgskole» beskriver alle evalueringer som fast skal utføres ved VID over en femårsperiode: - Nasjonale evalueringer: Studiebarometeret, underviserundersøkelser og kandidatundersøkelsen - Fellesevalueringer ved VID: Studiestartundersøkelse og læringsmiljøundersøkelse - Evaluering ved fakulteter og sentre: Periodisk evaluering av studieprogram; emnevalueringer, evaluering av gjennomført studieprogram; praksisstedets evaluering; evaluering av utenlandsopphold; relevansundersøkelser; evaluering av gjennomført ph.d.-program; ph.d.- undersøkelse og halvårsrapportering. Det vises også til fortløpende tilbakemeldinger i forbedrings- og avvikssystemet. Retningslinjene inneholder en tabell som viser evalueringsfrekvens, og for at evalueringsresultatene skal være sammenlignbare har VID utarbeidet et felles evalueringsskjema for alle skriftlige evalueringer ved høgskolen. I retningslinjer for utarbeidelse av årlig kvalitetsrapport går det frem at det i forbindelse med årsrapporten innhentes tall og data etter forhåndsbestemte indikatorer, blant annet fra DBH, FS og ulike typer interne og eksterne evalueringer. Når det gjelder innhenting av tilbakemeldinger fra eksterne aktører, har VID etablert et internasjonalt rådgivende organ med internasjonal sammensetning fra akademia og næring, VID International Advisory Board, som skal gi strategiske råd videre til utvikling og posisjonering av høgskolen nasjonalt og internasjonalt. Rådet skal møtes annethvert år og har ikke hatt noen møter ennå. VID har også Råd for samarbeid med arbeidslivet (RSA), både på sentralt nivå og lokalt for de enkelte studiestedene, som skal sikre relevans i utdanningen. Retningslinjene for evaluering av studiekvalitet ved VID er fra juni 2017, og VID har i liten grad hatt tid til å sette dem ut i livet. Kandidatundersøkelse, avtakerundersøkelse og periodiske evalueringer har ikke blitt gjennomført ennå. Komiteen oppfatter likevel at VID har etablert formelle systemer som sikrer at de systematisk innhenter informasjon om utdanningenes kvalitet fra relevante kilder. Kvalitetssystemet ved VID er veldig studentorientert, og det er også i stor grad basert på kvantitative data. Det som innhentes av eksterne tilbakemeldinger er i hovedsak fra RSA og praksisfeltet, mens fagfelleperspektivet ikke er like sterkt. Ifølge retningslinjer for periodisk evaluering av studietilbud ved VID, skal eksterne perspektiver innhentes ved periodiske evalueringer for hvert studietilbud hvert sjette år med paneler som blant annet inkluderer representanter med ekstern vitenskapelig kompetanse. Komiteen anbefaler at VID i større grad integrerer fagfeller/peers som del av den systematiske innhentingen av informasjon i kvalitetsarbeidet, slik at dette ikke i for stor grad hviler på innhenting av tilbakemeldinger fra studenter. Innhenting av tilbakemeldinger fra fagfeller kan gjennomføres på flere måter som ikke nødvendigvis er formelt og dyrt, slik som eksterne sensorrapporter eller mer uformell kollegaveiledning, som kan bidra til å skape forståelse mellom ulike kunnskapsområder og bidra til bygging av kvalitetskultur og felles kunnskap om kvalitetsspørsmål. 11
16 VID har en tydelig formalisert struktur for innhentingen av data og informasjon i kvalitetsarbeidet, og rapporterer bredt. Komiteen oppfatter at dette har vært et bevisst grep i fusjonen for å sikre lik praksis ved høgskolen, og for å få et likt sammenligningsgrunnlag på tvers av de fusjonerte enhetene. Dette har vært et fornuftig grep for å etablere felles system og kultur ved VID. Samtidig vil omfattende og formalistiske systemer innebære en risiko for at kvalitetsarbeidet kan bli en administrativ øvelse, og ved VID bærer kvalitetssystemet i noen grad preg av at alle skal rapportere på alt. Det kan innebære en fare for overrapportering, som kan gå på bekostning av ledelsens mulighet til å gjøre strategiske prioriteringer. Kvalitetssystemet ved VID har potensial til å brukes mer strategisk ved at høgskolen er bevisst på hvilke evalueringer som er hensiktsmessige på hvilke tidspunkt. På institusjonsbesøket kom det også frem at ledelsen er bevisst dette potensialet. Emner evalueres for eksempel hvert tredje år for å unngå for stor evalueringsbelastning. Siden fusjonen har VID lagt ned et stor arbeid for oppbygging av strukturer, med utarbeiding av retningslinjer og beskrivelser av kvalitetssystemet. Administrasjon og ledelse beskriver at de skal sette sammen et kvalitetssystem som er anvendelig og funksjonelt og oppleves hensiktsmessig, men som samtidig skal fylle de formelle kravene og rapportere på de forholdene som kreves. Nå som strukturene og systemene er på plass og i bruk, går høgskolen over i en fase med videreutvikling der dialog med brukerne av systemet er sentralt for å sikre erfaringsutveksling og nødvendige justeringer. Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (4) er godkjent. 12
17 4-1 (5) Kunnskap fra kvalitetsarbeidet skal brukes til å utvikle kvaliteten i studietilbudene og avdekke eventuelt sviktende kvalitet. Sviktende kvalitet skal rettes opp innen rimelig tid. Vurderinger VID har sendt inn et stort omfang av dokumenter som tydelig viser et system for innhenting og bruk av kunnskap fra kvalitetsarbeidet til å forbedre og utvikle kvaliteten i utdanningen. Dette fremgår blant annet av selve kvalitetssystemet, en rekke retningslinjer, handlingsplaner, maler samt ulike kvalitetsog evalueringsrapporter. Både dokumentasjonen med eksempler på saksgang, og intervjuene under institusjonsbesøket, understøtter hvordan VID aktivt bruker resultater fra kvalitetsarbeidet for å forbedre og utvikle studietilbudene. VID har utarbeidet retningslinjer og prosessbeskrivelse for kvalitetsrapportering, som tydelig beskriver rapporteringslinjene ved høgskolen. Her fremgår det hvem som er ansvarlig, hva som evalueres når, evalueringsfrekvens, hvordan evalueringene gjennomføres, hvordan innkomne data analyseres, vurderes og dokumenteres og hvordan dette føres videre til høgskolens ansvarlige organer. Kvalitetsrapporten brukes som et aktivt verktøy for planlegging, ressursstyring, prioriteringer og beslutninger fra styre og ledelse, og blir innlemmet i budsjettbehandlingen for påfølgende år. Som nyfusjonert høgskole har VID vært i en overgangsfase når det gjelder rapportering om studiekvalitet. Den første kvalitetsrapporten etter fusjonen, for studieår , var basert på rapportering fra de fire tidligere høgskolene med ulik praksis blant annet for bruk av kvantifiserbare data/indikatorer versus kvalitative vurderinger. Siden har VID evaluert og revidert retningslinjer for kvalitetsrapportering, og blant annet redusert hva det skal rapporteres på og besluttet å gå over til rapportering på kalenderår fra og med høsten Den første studiekvalitetsrapporten i nytt system vil gjelde for studieåret 2017 og vil behandles i VID sitt styre i juni De rapportene som komiteen er forelagt, har hatt mer fokus på oppsummering av status enn et utviklingsperspektiv med faglige suksesser og utfordringer. De har også båret preg av overrapportering. Dette er påpekt i styresak og ledermøte og er tilsynelatende noe VID har tatt konsekvensen av i den rapporten som skal behandles i styret i juni, slik at rapportene kan bli et enda bedre styringsverktøy for høgskolen, jamfør komiteens vurdering under 4-1 (1). VID har et forbedrings- og avvikssystem med hensikt om å avdekke sviktende kvalitet, hvor både studenter og ansatte kan melde om avvik eller komme med forslag til forbedringer. Dette gjelder forslag til forbedring av eksisterende praksis, brudd på lov- og regelverk, vedvarende svikt i fysiske/tekniske rammeforhold, farlige situasjoner eller avvik i HMS. Avvikssystemet er ikke i utgangspunktet ment for tilbakemeldinger om kvalitet i studietilbudene, men det er et godt verktøy for identifisering og retting av avvik knyttet til læringsmiljøet. Komiteen har i intervjuer fått beskrevet eksempler på at VID har avdekket sviktende kvalitet i utdanningen, for eksempel i form av undervisere og veiledere som ikke har fungert, og at dette har blitt rettet opp innen kort tid. Komiteens inntrykk er at denne form for svikt gjerne oppdages og rettes opp utenfor det formelle kvalitetssystemet, noe som kan være nødvendig i gitte tilfeller for å gjennomføre tiltak på lavest mulig nivå og innen rimelig tid. I tilfeller der denne formen for kvalitetssvikt krever oppfølging av personalsaker foregår det gjennom høgskolens formelle 13
18 samhandlings- og saksbehandlingsverktøy, Public 360. Sviktende kvalitet kan imidlertid ikke utelukkende avdekkes av egenevaluering fra egne faglige ansatte og studenter, men krever også en annen type systematikk. For å kunne bruke kvalitetsarbeidet til strategisk utvikling må man også kunne følge noen utviklinger systematisk over tid. Det kan være ulike oppfatninger av hva som er tilfredsstillende kvalitet, og de periodiske evalueringene vil bli viktige for å gjøre en avstemning og benchmarking på det faglige nivået som ikke de nære evalueringene eller de kvantitative dataene på samme måte kan gi et innblikk i. En eventuelt økt bruk av fagfellevurdering/peer reviews kan bidra til å avdekke eller synliggjøre forhold som heller ikke lar seg identifisere gjennom egenrapportering og tallmateriale. Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (5) er godkjent. 14
19 4-1 (6) Resultater fra kvalitetsarbeidet skal inngå i kunnskapsgrunnlaget ved vurdering og strategisk utvikling av institusjonens samlede studieportefølje Vurderinger VID har et stort omfang av studietilbud, men med en tydelig faglig og verdimessig profil. Dokumentasjonen sammen med informasjon fra intervjuene viser at høgskolens ledelse og styre har fokus på strategisk utvikling av porteføljen, og både administrasjon og styre viser til at høgskolen årlig behandler studieporteføljen. Strategisk porteføljeutvikling ved VID er likevel et relativt nystartet arbeid som ikke har så mye dokumentasjonsgrunnlag, men VID har sendt inn et par eksempler på hvordan slike vurderinger også bygger på resultater fra kvalitetsarbeidet. I saksfremlegg til høgskolestyret fra 21. september 2017 vises det til pågående prosesser for endring i studieporteføljen, hvor resultater fra kvalitetsarbeidet, slik som rekruttering, størrelse/robusthet på fagmiljø og læringsmiljø samt relevans/behov for kompetanse i samfunnet, brukes som begrunnelse for endring i studieporteføljen. For eksempel gjelder dette et pågående arbeid ved Fakultet for teologi, diakoni og ledelsesfag med å redusere fem bachelor-utdanninger til to. VID har også sendt inn eksempel på saksfremlegg til høgskolestyret for å orientere om «profil, status og utfordringer ved VIDs ph.d.-utdanninger» for å gi styret et bredere beslutningsgrunnlag for strategisk porteføljestyring av ph.d.-programmet, som helt konkret viser hvordan resultater fra kvalitetsarbeidet brukes i høgskolens strategiske porteføljevurdering. Retningslinjer for utvikling, etablering og avvikling av studietilbud, og for utvikling, kvalitetssikring og revisjon av emnebeskrivelser og fag-/studieplaner ved VID vitenskapelige høgskole, inneholder prosedyre for nedlegging/avvikling av studier der dette kobles til relevante forhold, som for eksempel rekruttering. Konklusjon Kravet er oppfylt, 4-1 (6) er godkjent. 15
20 4 Komiteens helhetlige vurdering og konklusjon for institusjonenes systematiske kvalitetsarbeid 4.1 Institusjonens systematiske kvalitetsarbeid konklusjon VID vitenskapelige høgskole sitt systematiske kvalitetsarbeid er tilfredsstillende: Alle ledd i studietilsynsforskriften 4-1 er godkjent. Begrunnelse Det er gjennomgående for VID vitenskapelige høgskole at det er en god struktur i kvalitetssystemet og en god kvalitetskultur. Dokumentasjonen viser på en tilfredsstillende måte at VIDs systematiske kvalitetsarbeid oppfyller alle krav i kapittel 4 i studietilsynsforskriften. Komiteens intervjuer med ulike aktører ved høgskolen har tydelig bekreftet at de strukturene og systemene som beskrives i dokumentasjonen også fungerer i praksis. Komiteen er imponert over hvordan VID i fusjonsprosessen bevisst har brukt det systematiske kvalitetsarbeidet i utviklingen av en integrert institusjon. VID har på en side bygget tydelige strukturer for kvalitetsarbeidet ved ny høgskole ovenfra, samtidig som de har gjennomført prosesser med aktiv involvering nedenfra for å skape eierskap til systemet og en felles kultur ved høgskolen. Komiteen vil likevel påpeke potensialet for at et såpass stort og skjematisk system som VID har utarbeidet, også kan innebære en risiko for å bli en administrativ øvelse. På sikt tror komiteen det vil være behov for sterkere grad av strategisk inngang til kvalitetsarbeidet og rom for mer lokale variasjoner. Komiteen oppfatter imidlertid at høgskolen selv er bevisst dette potensialet, og at kvalitetssystemet ved VID på sikt vil gi rom for mer fleksibilitet enn i den første overgangsfasen etter fusjonen hvor det har vært og fremdeles er behov for tydelige strukturer. 16
21 Vedlegg til komiteens rapport til NOKUT Råd til videreutvikling av institusjonenes systematiske kvalitetsarbeid Komiteens råd til de enkelte ledd: 4-1 (1) Komiteen anbefaler at VID tydeliggjør i systembeskrivelsen hvordan de kvalitetssikrer praksis, jamfør vår vurdering på s (2) Komiteen anbefaler at kvalitetshåndboken forankres hos den enheten som anses å ha det overordnede eierskapet for håndboken, jamfør vår kommentar på s. 5. Komiteen anbefaler at den elektroniske kvalitetshåndboken gjøres tilgjengelig på høgskolens eksterne nettsider, jamfør vår vurdering på s (3) Komiteen anbefaler at VID sørger for at de systematiske revideringene av fag- og studietilbud og de periodiske evalueringene har tydelige og avgrensede ansvarsområder som ikke overlapper hverandre, jamfør vår vurdering på s (4) Komiteen anbefaler at VID i større grad integrerer fagfeller/peers som del av den systematiske innhentingen av informasjon i kvalitetsarbeidet, slik at dette ikke i for stor grad hviler på innhenting av tilbakemeldinger fra studenter. Innhenting av tilbakemeldinger fra fagfeller kan gjennomføres på flere måter som ikke nødvendigvis er formelt og dyrt, slik som eksterne sensorrapporter eller mer uformell kollegaveiledning, som kan bidra til å skape forståelse mellom ulike kunnskapsområder og bidra til bygging av kvalitetskultur og felles kunnskap om kvalitetsspørsmål. 17
NOKUTs tilsynsrapporter VID vitenskapelige høgskole
NOKUTs tilsynsrapporter VID vitenskapelige høgskole Periodisk tilsyn med systematisk kvalitetsarbeid Oktober 2018 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling ved institusjonene. Dette gjør vi blant
Studietilsynsforskrift 4-1 (3) og 4-1 (4) Ordninger for systematisk kontroll av studietilbud og systematisk informasjonsinnhenting
Studietilsynsforskrift 4-1 (3) og 4-1 (4) Ordninger for systematisk kontroll av studietilbud og systematisk informasjonsinnhenting NOKUT Dagsseminarer 6. og 7. november 2018 Kvalitetsarbeid i høyere utdanning
Nord universitet - Kvalitetssystem for utdanning
Nord universitet - Kvalitetssystem for utdanning Innhold Innledning... 2 Forankring i lovverk... 3 Utdanningskvalitet i Nord Studentenes læringsbane og tilhørende kvalitetsområder... 4 Roller og ansvar
Retningslinjer for evaluering av studiekvalitet ved VID vitenskapelige høgskole
Retningslinjer for evaluering av studiekvalitet ved VID vitenskapelige høgskole Godkjent av rektor 12.06.2017 Revidert 05.12.2017 1. Bakgrunn og hensikt Evalueringssystemet er en del av det systematiske
NOKUTs rolle oppfølging av institusjonene og tilsyn med studietilbudet. Hege Brodahl, seksjonssjef NOKUT
NOKUTs rolle oppfølging av institusjonene og tilsyn med studietilbudet Hege Brodahl, seksjonssjef NOKUT NOKUT- Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen NOKUT er et faglig uavhengig forvaltningsorgan
Seminar om kravene til studietilbud
Seminar om kravene til studietilbud Hvilket ansvar hviler på selvakkrediterende institusjoner? Hege Brodahl, seksjonssjef NOKUT Dagens temaer Tema 1: Faglig ledelse Tema 2: Læringsutbyttebeskrivelser Tema
Forum for forskningsdekaner. Kvalitetssystemet ved UiO
Forum for forskningsdekaner Kvalitetssystemet ved UiO Disposisjon Regelverk Veivalg Formål og ansvar Struktur Dilemmaer Regelverk: Uh-loven «Universiteter og høyskoler skal ha et tilfredsstillende internt
Høgskolen i Innlandet Overordnet beskrivelse av kvalitetssystem for utdanning
Høgskolen i Innlandet Overordnet beskrivelse av kvalitetssystem for utdanning Oversikt over kvalitetssikring av utdanningene i Høgskolen i Innlandet gjennom det første driftsåret 2017. 1.12.2016 Innhold
NOKUTs veiledninger Veiledning til studietilsynsforskriften
NOKUTs veiledninger til studietilsynsforskriften Kapittel 4 Institusjonenes systematiske kvalitetsarbeid Mai 2017 Tittel: til studietilsynsforskriften kapittel 4 Gyldig fra: 11.05.2017 Forord I februar
NTNUs system for kvalitetssikring av utdanning. Vedtatt av Styret 13. juni 2012
NTNUs system for kvalitetssikring av utdanning Vedtatt av Styret 13. juni 2012 Innhold 1. Om NTNUs kvalitetssystem... 1 2. Mål for NTNUs kvalitetssikringssystem og kvalitetsarbeid... 1 3. Organisatoriske
Sak: Kvalitetssikringssystem ved Universitetet i Nordland
Høgskolen i Bodø Saksnummer: Møtedato: Styret 103/10 16.12.2010 Arkivreferanse: 2010/2058/ Sak: Kvalitetssikringssystem ved Universitetet i Nordland Behandling: Vedtak: 1. Styret for Høgskolen i Bodø vedtar
Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene
1 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene i Norge Bjørn Torger Stokke Dekan for sivilingeniørutdanningen NTNU 2 Kvalitetssikring av sivilingeniørutdannelsene i Norge Universitetsloven Nasjonalt organ
Til utdanningsinstitusjonene : NOKUTs evalueringer av systemer for kvalitetssikring av utdanningen ved universiteter og høyskoler
H O K U T ^r Nasjonalt organ lor kvalitet i utdanningen Mars 2013 Til utdanningsinstitusjonene : NOKUTs evalueringer av systemer for kvalitetssikring av utdanningen ved universiteter og høyskoler Dette
EVALUERING AV SYSTEM FOR KVALITETSSIKRING AV UTDANNING
EVALUERING AV SYSTEM FOR KVALITETSSIKRING AV UTDANNING Innhold NOKUTBESØK TRINN FOR TRINN... 1 NOKUTS EVALUERINGSKRITERIER... 2 FORBEREDELSE HVA SA NOKUT FORRIGE GANG... 3 FORBEREDELSE IDENTIFISERE SUKSESS
Informasjonsmøte 22.08.13.
NOKUTs evaluering av UiOs kvalitetssystem for utdanningsvirksomheten Informasjonsmøte 22.08.13. Monica Bakken, studiedirektør Disposisjon NOKUTs evalueringer: Formål og prosess. UiOs kvalitetssystem for
Møtebok: Utdanningsutvalget ( ) Utdanningsutvalget. Dato: Notat:
Møtebok: Utdanningsutvalget (03.05.2018) Utdanningsutvalget Dato: 05.03.2018 Sted: Postmøte Notat: Saksliste Vedtakssaker 45/18 Rapportering av utdanningskvalitet, justert 3 Orienteringssaker 45/18 Rapportering
Tabell: Ansvar, roller og oppgaver knyttet særlig til arbeid med kvalitetsrapport og kvalitetsutvikling
Studenten Studentene har rett til og ansvar for å engasjere seg i arbeidet med forbedring av utdanningen og undervisningen. -Har rett til og ansvar for å delta aktivt i emneevalueringer, studentundersøkelser,
Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen
1 Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen 1. Formål Politikk for utvikling og kvalitet i studieporteføljen skal bidra til å sikre høy kvalitet i studietilbudene og i studieporteføljen som
Dokumentasjon av kvalitetsarbeid ved Høgskolen i Innlandet
Høgskolen i Innlandet Postboks 400 2418 ELVERUM Svein Foss Saksbehandler: Aslaug Louise Slette Vår ref: 18/06837-11 Vår dato: 01.11.2018 Deres ref: Deres dato: Oversendelse av dokumentasjonskrav til periodisk
KRITERIER FOR EVALUERING AV UNIVERSITETERS OG HØGSKOLERS KVALITETSSIKRINGSSYSTEM FOR UTDANNINGSVIRKSOMHETEN
KRITERIER FOR EVALUERING AV UNIVERSITETERS OG HØGSKOLERS KVALITETSSIKRINGSSYSTEM FOR UTDANNINGSVIRKSOMHETEN Vedtatt av NOKUTs styre 5. mai 2003, sist revidert 25.01.06. Innledning Lov om universiteter
Retning for arbeidet med et nytt kvalitetssikringssystem ved NMBU
SU-sak 16/2014 Retning for arbeidet med et nytt kvalitetssikringssystem ved NMBU Studieutvalget Saksansvarlig: Saksbehandler: Arkiv nr: Ole-Jørgen Torp Katarina Klarén Forslag til vedtak: Studieutvalget
kvalitetssystem for utdanning Vedtatt av styret 9. mars 2016 NTNU
NTNUs kvalitetssystem for utdanning Vedtatt av styret 9. mars 2016 NTNU Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet 1 NTNUs kvalitetssystem for utdanning Innhold 1. Om kvalitetssystemet for utdanning...
RUTINER, ANSVARSFORDELING OG OPPFØLGING VED UNDERVISNINGSEVALUERING:
RUTINER, ANSVARSFORDELING OG OPPFØLGING VED UNDERVISNINGSEVALUERING: Kort om bakgrunnen for undervisningsevaluering Som et ledd i universitetets kvalitetssystem er Finnmarksfakultetet pålagt å ha rutiner
Gjeldende bestemmelser og endringsforslag i studiekvalitetsforskriften
Gjeldende bestemmelser og endringsforslag i studiekvalitetsforskriften Gjeldende bestemmelse Endringsforslag 1-3.NOKUTs tilsynsvirksomhet Innenfor de rammer som er fastsatt i lov og forskrift, skal NOKUT
NTNUs system for kvalitetssikring av utdanning. 02. oktober 2013
NTNUs system for kvalitetssikring av utdanning 02. oktober 2013 NTNU Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet NTNUs system for kvalitetssikring av utdanning Innhold 1. Om NTNUs system for kvalitetssikring
RUTINER, ANSVARSFORDELING OG OPPFØLGING VED UNDERVISNINGSEVALUERING VED IRS-FAKULTETET. (Sist oppdatert: av Hilde-Gunn Londal)
1 RUTINER, ANSVARSFORDELING OG OPPFØLGING VED UNDERVISNINGSEVALUERING VED IRS-FAKULTETET. (Sist oppdatert: 10.03.2017 av Hilde-Gunn Londal) Kort om bakgrunnen for undervisningsevaluering Evaluering av
Handlingsplan for Utdanningsutvalget 2017 (vedtatt )
Handlingsplan for Utdanningsutvalget 2017 (vedtatt 07.04.2017) Kilde illustrasjon: NOKUT-konferanse om kvalitet i høyere utdanning 2015 (19.-20. Mai, Bergen) Fusjon til Nord universitet 1. Avklare og implementere
Modell for styring av studieporteføljen
Modell for styring av studieporteføljen 2019-23 Indikatorer Høgskolens modell for studieporteføljestyring består av fire prioritere områder med tilhørende kriterium og indikatorer. Høgskolens modell bygger
Kvalitetssikring ved Høgskolen i Bodø Rapport fra revisjon av kvalitetssikringssystemet
Kvalitetssikring ved Høgskolen i Bodø Rapport fra revisjon av kvalitetssikringssystemet Oppdraget fra Styret ved høgskolen i Bodø Både Studiekvalitetsutvalget (SKU) og Styret har i løpet av vårsemesteret
Systematisk kvalitetsarbeid i høyere utdanning. Hege Brodahl, seksjonssjef
Systematisk kvalitetsarbeid i høyere utdanning Hege Brodahl, seksjonssjef Dagens temaer Tema 1: Forankring og kvalitetskultur Tema 2: Studietilbud og informasjonsinnhenting Tema 3: Å anvende resultater
Handlingsplan for Utdanningsutvalget Kilde illustrasjon: NOKUT-konferanse om kvalitet i høyere utdanning 2015 (
Handlingsplan for Utdanningsutvalget 2016 2017 Kilde illustrasjon: NOKUT-konferanse om kvalitet i høyere utdanning 2015 (19.-20. Mai, Bergen) Forberedelser til besøk/informasjonsinnhenting (jamfør brev):
Innholdsfortegnelse 1. Innledning Kvalitetsdimensjoner Roller, ansvar og oppgaver i kvalitetsarbeidet
1 Innholdsfortegnelse 1. Innledning... 3 2. Kvalitetsdimensjoner... 4 3. Roller, ansvar og oppgaver i kvalitetsarbeidet... 6 4. Program- og emneevalueringer... 9 5. Årshjul for kvalitetsrapport og porteføljeutvikling...
Forsøk og prøveevalueringer hva har vi lært i NOKUT?
Forsøk og prøveevalueringer hva har vi lært i NOKUT? Konteksten for forsøkene Våren 2012 startet styret i NOKUT diskusjoner om utvikling av evaluering av system for kvalitetssikring av utdanningen. Evalueringene
Universitetet i Stavanger Styret. US 126/10 Årsrapport for arbeidet med kvalitet 2009/2010
Universitetet i Stavanger Styret US 126/10 Årsrapport for arbeidet med kvalitet 2009/2010 ephortesak: 10/3636 Saksansvarlig: økonomi- og virksomhetsdirektør Eli L. Kolstø Møtedag: 25. november 2010 Informasjonsansvarlig:
Forskrift om endring i studiekvalitetsforskriften
Forskrift om endring i studiekvalitetsforskriften Hjemmel: Fastsatt av Kunnskapsdepartementet 24. juni 2016 med hjemmel i lov 1. april 2005 nr. 15 om universiteter og høyskoler (universitets- og høyskoleloven)
Kvalitetssystem for utdanning UiT Norges arktiske universitet
Kvalitetssystem for utdanning UiT Norges arktiske universitet Godkjent av universitetsstyret den 25. oktober 2018. Endelig versjon godkjent av universitetsdirektøren (etter fullmakt fra universitetsstyret)
UNIVERSITETET I BERGEN
UNIVERSITETET I BERGEN Styre: Styresak: Møtedato: Universitetsstyret 109/18 25.10.2018 Dato: 10.10.2018 Arkivsaksnr: 2017/12014 Nytt kvalitetssystem for utdanningene Henvisning til bakgrunnsdokumenter
Gjennomgang av studiene ved UiS for revidering av akkreditering 2018
Gjennomgang av studiene ved UiS for revidering av akkreditering 2018 Denne prosedyren beskriver hvordan Universitetet i Stavanger innen 31. desember 2018 skal sikre at studiene oppfyller nye krav til akkreditering
Evaluering og tilsyn i NOKUT. Tilsynsdirektør Øystein Lund
Evaluering og tilsyn i NOKUT Tilsynsdirektør Øystein Lund U-H-loven 2-1.NOKUTs oppgaver og myndighet (2) Formålet med NOKUTs virksomhet er å føre tilsyn med kvaliteten i høyere utdanning og fagskoleutdanning,
Karakterbruk i UH- UH sektoren: H va Hva bør være NOKUTs rolle?
Karakterbruk i UH-sektoren: Hva bør være NOKUTs rolle? UHR, Karaktersamling, 28. oktober 2010 Arbeidsgruppens råd til NOKUT Fra rapporten Karakterbruk i UH-sektoren 2009, kapittel 5 Anbefalinger: «NOKUTs
NOKUTs tilsynsrapporter Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo
NOKUTs tilsynsrapporter Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo Periodisk tilsyn med systematisk kvalitetsarbeid Oktober 2018 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling ved institusjonene. Dette
Diskusjon om innholdet i kvalitetssystemet for ph.d.-programmet
UNIVERSITETET I OSLO Det samfunnsvitenskapelige fakultet PR-sak: 27/15 Møtedato: 24.09.15 Til: Programrådet for ph.d.-programmet ved SV-fakultetet Fra: Sekretæren Dato: 22. september 2015 DISKUSJONSSAK
Universitetet i Stavanger Styret
Universitetet i Stavanger Styret US 70/14 Revisjon av retningslinjer for emne- og studieprogramarbeid ephortesak: 2014/2762 Saksansvarlig: Kristofer Rossmann Henrichsen, utdanningsdirektør Møtedag: 02.10.2014
Kvalitetssikring av utdanning på MatNat i forkant av NOKUT-evalueringen
Kvalitetssikring av utdanning på MatNat i forkant av NOKUT-evalueringen 15. mars 2013 Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Formål (fra NOKUTs hjemmeside): NOKUT er tilsynsorgan for utdanning ved
HÅNDBOK FOR KVALITETSSIKRING AV UTDANNING VED NORGES IDRETTSHØGSKOLE
2018 HÅNDBOK FOR KVALITETSSIKRING AV UTDANNING VED NORGES IDRETTSHØGSKOLE VEDTATT AV STYRET VED NIH 3. MAI 2018 NORGES IDRETTSHØGSKOLE 1 INNLEDNING Systembeskrivelsen er hoveddokumentet om kvalitetssikringssystemet
Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo
NOKUTs tilsynsrapporter Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo Tilsyn med det systematiske kvalitetsarbeidet Rapport fra sakkyndig komité Innhold 1 Om tilsynet ved Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo...
Systembeskrivelse kvalitetssystemet
8. des 2009 Side 1 av 9 kvalitetssystemet 8. des 2009 Side 2 av 9 Innhold 1.0 Innledning s. 3 1.1 Bakgrunn for kvalitetssystemet. s. 3 1.2 Om kvalitet s. 3 1.3 Mål for kvalitetssystemet.. s. 4 1.4 Strukturen
NOKUTs tilsynsrapporter Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo
NOKUTs tilsynsrapporter Arkitektur- og designhøgskolen i Oslo Periodisk tilsyn med systematisk kvalitetsarbeid Oktober 2018, endret etter ny vurdering september 2019 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling
Retningslinjer for emne- og studieprogramarbeid ved Universitetet i Stavanger
Retningslinjer for emne- og studieprogramarbeid ved Universitetet i Stavanger Innhold 1 Etablere emne...2 1.1 Nye emner...2 1.3 Innholdsmessige vilkår...2 2 Utrede og etablere nytt studium...2 2.1 Utrede
Utvikling og forbedring av HiOAs system for kvalitetssikring og kvalitetsutvikling
3/19/2015 Redegjørelse Utvikling og forbedring av HiOAs system for kvalitetssikring og kvalitetsutvikling HØGSKOLEN I OSLO OG AKERSHUS Innhold Redegjørelse for hva HiOA har gjort for å utvikle og forbedre
Ny studietilsynsforskrift NRT og NFmR 18. november Seniorrådgiver Rachel Glasser
Ny studietilsynsforskrift NRT og NFmR 18. november 2016 Seniorrådgiver Rachel Glasser 2 21.12.2016 Føringer Strukturmeldingen Konsentrasjon for kvalitet o Skjerpede krav til kvalitet i lov og forskrift
Endringsforslag som gjelder NOKUTs tilsynsvirksomhet og institusjonenes kvalitetsarbeid
Endringsforslag som gjelder NOKUTs tilsynsvirksomhet og institusjonenes kvalitetsarbeid 1-3 NOKUTs tilsynsvirksomhet skal lyde: Innenfor de rammer som er fastsatt i lover og forskrifter skal NOKUT føre
Kvalitetssikring av universitetsstudiene
U N I V E R S I T E T E T I B E R G E N Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet / studieseksjon Kvalitetssikring av universitetsstudiene Hvordan fungerer det på MatNat? Kvalitetshåndboken (Innhold)
Kvalitetsarbeid ved Kunsthøgskolen
Kvalitetsarbeid ved Kunsthøgskolen Godkjent av styret ved Kunsthøgskolen i Oslo 25. mars 2008 Revidert av rektor 23. august 2012, 30. juni 2014 Revidert av styret ved Kunsthøgskolen i Oslo, 17. juni 2015
Læringsmål i studie- og fagplanutvikling Institusjonell normering
Læringsmål i studie- og fagplanutvikling Institusjonell normering Prorektor Gro Kvanli Dæhlin Studiekvalitetsdagen HiST 15.09.09 Kort om HiG 2400 studenter og 260 ansatte 3 fagavdelinger (på samme campus)
Del 5: Prosedyre for evaluering og system for eksterne evalueringer
Del 5: 1. Formål Hensikten med å evaluere er å få fram sterke og svake sider ved studietilbudet. De sterke sidene i ett studium kan ha overføringsverdi til andre utdanninger mens svake danner grunnlag
Forslag. Det gjennomføres to typer selvevaluering ved HiST: evaluering av utvalgte studieprogram og evaluering av nye studier.
1 av 5 Formål Formålet med rutinen er å beskrive hvordan regelmessige selvevalueringer av utvalgte studieprogram ved høgskolen skal gjennomføres. Hensikten med selve evalueringen er primært læring gjennom
Høgskolens kvalitetssystem sett opp mot NOKUTs evalueringskriterier
Høgskolen i Sør-Trøndelag Høgskolens kvalitetssystem sett opp mot NOKUTs evalueringskriterier Evaluering av kvalitetssystemet høsten 2012 Behandlet i Studiekvalitetsutvalget 13.12.12 Godkjent av rektor
SU-sak 15/2014. Gjennomgang av programporteføljen ved NMBU. Studieutvalget. Bjørg Ekerholt Dysvik, Sylvi Nilsen. Arkiv nr:
SU-sak 15/2014 Gjennomgang av programporteføljen ved NMBU Studieutvalget Saksansvarlig: Saksbehandler: Arkiv nr: Ole-Jørgen Torp Bjørg Ekerholt Dysvik, Sylvi Nilsen Forslag til vedtak: Studieutvalget gir
Del 5: Prosedyre for evaluering og system for eksterne evalueringer
Del 5: 1. Formål Hensikten med å evaluere er å få fram sterke og svake sider ved studietilbudet. De sterke sidene i ett studium kan ha overføringsverdi til andre utdanninger mens svake danner grunnlag
Systembeskrivelse for Fagskolens kvalitetssystem
Systembeskrivelse for Fagskolens kvalitetssystem Versjon 4 Innhold 1.0. Innledning... 3 1.1. Kvalitetssystemet... 3 1.2. Mål med KSS... 3 1.3. Kvalitetssystemets forankring... 4 1.3.1. Forankring i kravene
OPPDRAGSBESKERIVELSE:
OPPDRAGSBESKERIVELSE: 1. Bakgrunn: I forbindelse med nye bestemmelser og føringer i studiekvalitetsforskriften, studietilsynsforskriften, kvalitetsmeldingen og nye prosedyrer og retningslinjer for tilsyn,
Kvalitetssystem for utdanningsvirksomheten ved Universitetet i Oslo
Kvalitetssystem for utdanningsvirksomheten ved Universitetet i Oslo Felles systembeskrivelse 3. utgave - juni 2014 UiOs kvalitetssystem for utdanningsvirksomheten ble første gang vedtatt i 2004. Det er
Innspill - Forslag til ny forskrift om tilsyn med utdanningskvaliteten i høyere utdanning (Studietilsynsforskriften)
v4-29.07.2015 Returadresse: Helsedirektoratet, Pb. 7000 St. Olavs plass, 0130 Oslo, Norge HDIR Innland 20652161 Nasjonalt organ for kvalitet i utdanningen NOKUT Postboks 1708 Vika 0121 OSLO Deres ref.:
Saken gjelder Det vises til sak UU 12/17 Retningslinjer og prosedyrer for akkreditering, etablering og revidering av akkreditering av studiene ved UiS
Universitetet i Stavanger Utdanningsutvalget UU 13/17 Rammer og kriterier for gjennomgang av studiene ved UiS for revidering av akkreditering 2018 Saksnr: 17/03038-1 Saksansvarlig: Veslemøy Hagen, Utdanningsdirektør
RAPPORTERING AV UTDANNINGSVIRKSOMHETEN FOR
Alle fakulteter Universitetsbiblioteket U-vett Avdeling for kommunikasjon og samfunnskontakt Studentparlamentet Deres ref.: Vår ref.: 2009/6482 EST003/ Dato: 10.09.2009 RAPPORTERING AV UTDANNINGSVIRKSOMHETEN
Universitetet i Oslo Avdeling for fagstøtte
Universitetet i Oslo Avdeling for fagstøtte Notat Til: Fakultetene Senter for tverrfaglig kjønnsforskning Senter for utvikling og miljø Sommerskolen Museene Universitetsbiblioteket Fagområdet for Universitetspedagogikk
Føringer i fusjonsplattformen. Møte i gruppe for faglig organisering 18.09
Føringer i fusjonsplattformen Møte i gruppe for faglig organisering 18.09 Høy kvalitet Våre studenter skal oppleve undervisning, læring og læringsmiljø med høy kvalitet og høye kvalitetskrav. Utdanningene
Når vi viser til «fagskoleforskriften» i dette dokumentet, viser til departementets høringsforslag til ny fagskoleforskrift.
Oversikt over bestemmelser NOKUT foreslår å videreføre fra gjeldende forskrift om tilsyn med kvaliteten i fagskoleutdanning (fagskoletilsynsforskriften) Dette oppsettet gir en oversikt over hvilke bestemmelser
Universitetet i Stavanger Utdanningsutvalget
Universitetet i Stavanger Utdanningsutvalget UU 39/16 Plan for utvalet sitt arbeid 2017 Saksnr: 15/06435-2 Saksansvarlig: Veslemøy Hagen, utdanningsdirektør Møtedag: 16.11.2016 Informasjonsansvarlig: Veslemøy
Retningslinjer for emne- og studieprogramarbeid ved Universitetet i Stavanger
Retningslinjer for emne- og studieprogramarbeid ved Universitetet i Stavanger Innhold Endringer i studieportefølje - hva vil du gjøre?... 3 1 Etablere emne... 3 1.1 Til hvem skal vi søke/ hvem har myndighet?...
1.1 Prosedyre for evaluering av studier (emner og studieprogram)
Fakultet for naturvitenskap og teknologi Prosedyre for evaluering av studier (emner og studieprogram) Godkjent av Studieutvalget 02.05.2017 Gjelder fra dato: 02.05.2017 1.1 Prosedyre for evaluering av
Oversendelse av sakkyndig rapport fra tilsyn med det systematiske kvalitetsarbeidet ved Nord universitet
Nord universitet Postboks 1490 8049 BODØ Saksbehandler: Ingvil Urdal Vår ref: 18/06842-21 Vår dato: 14.06.2019 Deres ref: Deres dato: Oversendelse av sakkyndig rapport fra tilsyn med det systematiske kvalitetsarbeidet
Vedlegg 3 Sammenligning ny og gammel studietilsynsforskrift
FORSLAG TIL NY studietilsynsforskrift Hjemmel: Fastsatt av NOKUT XX. XX 2016 med hjemmel i lov 1. april 2005 nr. 15 om universiteter og høyskoler (universitets- og høyskoleloven) 2-1 og 3-1 jf. forskrift
Kvalitetssystem for forskerutdannelsen
Kvalitetssystem for forskerutdannelsen Det samfunnsvitenskapelige fakultet UiO Ph.d.-rådgiver Cecilie W. Lilleheil Strategi2020 UiO mot status som et internasjonalt toppuniversitet Hovedambisjon «å utvikle
Her finner du oversikt over aktivitetene i kvalitetssystemet for Det teologiske fakultet. Tid Aktivitet Ansvarlig Kommentar
Det teologiske fakultet Universitetet i Oslo Til: Fra: Fakultetsstyret Studiedekan Dato: 4. juni 2013 Vedlegg til sak XX møte 13. juni 2013 Forslag til nye studiekvalitetsrutiner for Det teologiske fakultet
NOKUTs strategier Strategi for utvikling av NOKUT 2015 2020
NOKUTs strategier Strategi for utvikling av NOKUT 2015 2020 Oktober 2014 Tittel: Strategi for utvikling av NOKUT 2015 2020 Dato: Oktober 2014 www.nokut.no Forord NOKUT har siden oppstarten i 2003 vært
På hvilken måte er studieprogramrådene ved deres institutt involvert i arbeidet med kvalitetssikringsprosessen for utdanning for 2009?
Melding om arbeidet med kvalitetssikring av utdanning i 2010 ved Det humanistiske fakultets institutter med eget punkt for fakultetets studenttillitsvalgte Institutt/Studenttillitsvalgte: Velg fra listen
Prosedyrer for gjennomgang av studiene i 2017/18 oppfølging av sak UU 13/17
Universitetet i Stavanger Utdanningsavdelingen NOTAT MED OPPFØLGING Til: Det samfunnsvitenskapelige fakultet, Handelshøgskolen ved UiS, Institutt for helsefag, Det teknisknaturvitenskapelige fakultet,
NTNUs politikk for samarbeid med arbeidslivet
NTNUs politikk for samarbeid med arbeidslivet Vedtatt av rektor 20.12.2016 1 Innhold NTNUs politikk for samarbeid med arbeidslivet... 3 Visjon... 3 3 hovedmål... 3 Hovedmål 1 NTNU skal bidra til samfunnsutvikling,
Retningslinjer for godkjenning, etablering og avvikling av studier ved Diakonhjemmet Høgskole
Retningslinjer for godkjenning, etablering og avvikling av studier ved Diakonhjemmet Høgskole Fastsatt av høgskolens styre 17. september 2013, og erstatter retningslinjer 10. oktober 2010 Innhold: 1. Innledning
Høgskolen i Sør-Trøndelag Høgskolestyret. Sak: Henvisning til HiSTs måltavle
Høgskolen i Sør-Trøndelag Høgskolestyret Vedtakssak Dato: 6.06.2011 Til: Høgskolestyret Fra: Rektor Sak: HS-V-024/11 Evaluering av Studie og kvalitetsutvalget Saksbehandler/-sted: Tidligere sak(er): Vedlegg:
5-1.Krav til system for kvalitetssikring
5-1.Krav til system for kvalitetssikring (1) Tilbyder skal ha en systembeskrivelse som består av de ulike elementene i kvalitetssikringssystemet og viser sammenhengen mellom disse. Beskrivelsen skal omfatte
LMUs rolle i kvalitetssikringen. LMU-forum, 21.09.2010 Wenche Froestad, seniorrådgiver i NOKUT
LMUs rolle i kvalitetssikringen LMU-forum, 21.09.2010 Wenche Froestad, seniorrådgiver i NOKUT Lovens krav til Læringsmiljø (3) Ved institusjonen skal det være et læringsmiljøutvalg som skal bidra til at
Politisk dokument Styring og ledelse i universitets- og høyskolesektoren
Holbergs gate 1 / 0166 Oslo T: 22 04 49 70 E: nso@student.no W: www.student.no Politisk dokument Styring og ledelse i universitets- og høyskolesektoren «Styring og ledelse handler om å ta samfunnsoppdraget
Administrasjonsreglement for Det matematisknaturvitenskapelige
Universitetet i Oslo Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Administrasjonsreglement for Det matematisknaturvitenskapelige fakultet, UiO Generelt Administrasjonsreglementet tar utgangspunkt i UiOs
Prosjektplan vedtatt i fakultetsstyremøte sak 67/15
Prosjektplan vedtatt i fakultetsstyremøte 16.12.15 sak 67/15 HF 2018 PROSJEKT STUDIEPROGRAMPORTEFØLJE Prosjektplan og organisering Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Bergen skal ha en framtidsrettet
Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Universitetet i Oslo
Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Universitetet i Oslo Til: MN- fakultetsstyret Sakstype: Vedtakssak Saksnr.: 29/16 Møtedato: 17.10.16 Notatdato: 4.10.16 Saksbehandler:Mona Bratlie Sakstittel:
Kvalitetssystem for ph.d.-programmet
UNIVERSITETET I OSLO Det samfunnsvitenskapelige fakultet PR-sak: 34/12 Møtedato: 26.11.15 Til: Programrådet for ph.d.-programmet Fra: Cecilie W. Lilleheil Dato: 23. november 2015 Kvalitetssystem for ph.d.-programmet
Reglement for Fakultet for kunst, musikk og design (KMD)
Reglement for Fakultet for kunst, musikk og design (KMD) Reglementet bygger på «Regler for styringsorganene ved fakultetene og instituttene» fastsatt av universitetsstyret 27.09.2018.Reglene tar utgangspunkt
Møtebok: Høgskolestyret VID ( ) Høgskolestyret VID. Dato: Konferanserommet Stiftelsen, Diakonveien 14, Oslo.
Møtebok: Høgskolestyret VID (12.06.2018) Høgskolestyret VID Dato: 06.12.2018 Sted: Konferanserommet Stiftelsen, Diakonveien 14, Oslo Notat: Saksliste Vedtakssaker 20/18 Godkjenning av innkalling og saksliste
Studiebarometeret i praktisk kvalitetsarbeid ved UiS
Marit NAVN, Cecilie tittel Farsund og Fredrik Skår, seniorrådgivere på UiS Studiebarometeret i praktisk kvalitetsarbeid ved UiS - noen eksempler på oppfølging av resultatene 28. september 2018 Fra 17 til
RETNINGSLINJER FOR EVALUERING
RETNINGSLINJER FOR EVALUERING Kvalitetssikringssystem: Kap. 1.3 Versjon: 6 Godkjent av høgskolestyret første gang 22.mai 2006. Ansvarlig for revisjon: Kvalitets- og læringsmiljøutvalget (KLMU). Revidert/justert
NOKUTs tilsynsrapporter MF vitenskapelig høyskole for teologi, religion og samfunn
NOKUTs tilsynsrapporter MF vitenskapelig høyskole for teologi, religion og samfunn Periodisk tilsyn med systematisk kvalitetsarbeid Juni 2018 og april 2019 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling
NOKUTs tilsynsrapporter Det teologiske menighetsfakultet
NOKUTs tilsynsrapporter Det teologiske menighetsfakultet Tilsyn med systematisk kvalitetsarbeid Juni 2018 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling ved institusjonene. Dette gjør vi blant annet
«Til barns beste» Strategisk plan. Dronning Mauds Minne Høgskole. for barnehagelærerutdanning DMMH
«Til barns beste» Strategisk plan Dronning Mauds Minne Høgskole for barnehagelærerutdanning DMMH Foreliggende plan gjelder fram til 2025 Vedtatt i styremøte 2. mai 2012 Endret i styremøte 3. november 2014
Kvalitetshåndbok. For utdanningsvirksomheten ved Nord universitet
Kvalitetshåndbok For utdanningsvirksomheten ved Nord universitet Vedtatt av styret ved Nord universitet 16. desember 2016 Revidert april 2017 i forbindelse med ny tilsynsforskrift og vedtatt gjennom rektorvedtak
NOKUTs evaluering av UiOs kvalitetssystem for utdanningsvirksomheten.
Universitetet i Oslo Studieavdelingen Notat Til: Universitetets studiekomité Fra: Studiedirektøren Sakstype: D- sak Møtesaksnr.: Sak 1 Møtenr.: 6-12 Møtedato: 11.10.12. Notatdato: 01.10.12. Arkivsaksnr.:
Universitetet i Stavanger Utdanningsutvalget
Universitetet i Stavanger Utdanningsutvalget UU 08/18 Revisjon av kvalitetssystemet ved UiS Saksnr: 15/02648-4 Saksansvarlig: Veslemøy Hagen, utdanningsdirektør Møtedag: 07.02.2018 Informasjonsansvarlig:
NOKUTs tilsynsrapporter NLA Høgskolen
NOKUTs tilsynsrapporter NLA Høgskolen Evaluering av system for kvalitetssikring av utdanningen September 2014 NOKUT kontrollerer og bidrar til kvalitetsutvikling ved institusjonene. Dette gjør vi blant