Høringsuttalelse om Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre.
|
|
- Julie Enoksen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Høgskolen i Telemark Høringsuttalelse om Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre. Innledning Høgskolen i Telemark takker for muligheten til å komme med synspunkter på rapporten med tittelen; Utdanning og forskning i spesialpedagogikk- Veien videre. Dette er et viktig og velkomment dokument for alle som er involvert i utdanning av pedagoger og spesialpedagoger, og i kunnskapsutvikling i dette feltet. Rapporten ble overlevert Kunnskapsdepartementet v/kunnskapsminister Torbjørn Røe Isaksen 20. juni Ekspertgruppens ble oppnevnt høsten 2012 og mandatet har sitt utgangspunkt i Meld. St. 18 ( ) Læring og fellesskap. I Stortingsmeldingen foreslåes det å nedsette en ekspertgruppe til å utarbeide en kunnskapsstatus og en analyse over behov for videre satsing på spesialpedagogiske utdanninger og spesialpedagogisk forsknings- og utviklingsarbeid. Rapporten er en bestilling fra kunnskapsdepartementet og inneholder anbefalinger til myndighetene, utdanningssektoren og fagmiljøene om hvordan framtidens utdanninger bør dimensjoneres og innrettes, og ikke minst om (..) «hva slags spesialpedagogisk forskning- og utviklingsarbeid det bør satses på» (s. 155). I denne høringsbesvarelsen vil vi først ta for oss de konkrete anbefalinger som ekspertutvalget gir i kapittel 6-9. Etter å ha kommentert disse anbefalingene, vil vi uttale oss om noen aspekter ved rapporten som ikke er direkte knyttet til anbefalingene.
2 2 Del I: Kommentarer til anbefalingene Framtidige utdanninger: Lærerutdanningene (kapittel 6): Ekspertgruppens anbefalinger (s. 13a): «Ekspertgruppen anbefaler at spesialpedagogiske emner med vekt på forebygging og tilpasset opplæring må vektlegges sterkere i barnehagelærer og grunnskolelærerutdanningene» Vi støtter ekspertutvalgets anbefalinger om økt integrering av spesialpedagogisk kompetanse i lærerutdanningene. Dette opplever vi som en konkret og relevant innsats i forhold til kjente utfordringer i dagens barnehage/skole. Vårt syn gjenfinnes i følgende sitat fra informant fra HiT (s. 30). «Dersom man skal ta den faktiske situasjonen i dagens skole/barnehage/opplæring og barnas behov for forebyggende og tidlig innsats på alvor, vil det kreve at man utdanner tilstrekkelig spesialpedagoger til å dekke de spesialpedagogiske arbeidsoppgavene som er i skole, barnehage og videregående opplæring. I tillegg vil det være viktig å bedre allmennpedagogikken med tanke på f.eks. tilpasset opplæring, inkludering, kartlegging og tidlig innsats. For å lykkes med inkludering og tilpasset opplæring vil samarbeidet mellom disse to «yrkesgruppene» være påkrevd (Høgskolen i Telemark). Ekspertgruppens anbefaling (s. 14): «Ekspertgruppen anbefaler at dagens utdanning erstattes med en femårig, forskningsbasert grunnskolelærerutdanning, og at det opprettes masterprogram i fagdidaktikk med vekt på tilpasset opplæring og inkludering ved lærerutdanningsinstitusjonene som i dag har masterprogram i tilpasset opplæring» (s. 14). Vi støtter de politiske beslutninger som er tatt med hensikt om å innføre en femårig lærerutdanning på mastergradsnivå fra Vi ser også frem til utviklingen av en rekke nye mastergradsprofiler, ikke minst programmer som kan ivareta behovet for dypere kompetanse innen god og tilpasset opplæring og inkludering. Vi vil også fremheve behovet for at fremtidens utdanninger blir praksisnære utdanninger som kan ivareta skolenes behov.
3 3 Ekspertgruppens anbefalinger (s. 13b): I tillegg må studentene få breddekompetanse innenfor: Prematuritet Språkvansker Lese- og skrivevansker Matematikkvansker Sosiale og emosjonelle vansker, inklusive psykisk sykdom Store lærevansker/utviklingshemning Sansetap Lov og reglement (barnehagelov, opplæringslov) PPT (førstelinjetjeneste) Statped (andrelinjetjeneste) Spesialisthelsetjenesten (andrelinjetjeneste) Kulturkompetanse Selv om vi støtter ekspertutvalgets anbefaling om mer spesialpedagogisk kompetanse i barnehagelærer og grunnskolelærerutdanningene stiller vi oss kritiske til den tilsynelatende tilfeldige oppramsingen av spesifikke tematikker som ekspertutvalget anbefaler skal tilbys som såkalt breddekompetanse. Det er sikkert mange gode intensjoner innebygd i en slik liste, men det er vanskelig å se en god faglig og analytisk fundert begrunnelse for akkurat denne oppramsingen. Særlig upresist er det når utvalget anbefaler breddekompetanse innenfor prematuritet uten at det gjøres rede for hvilke relevans dette har for allmennpedagogens virke. 1 Vår innvending er at det ikke er «bredest mulig kompetanse» innen det spesialpedagogiske fagfeltet som er den mest hensiktsmessige strategien for integrering av spesialpedagogisk kompetanse i utdanningene, men heller riktig og relevant kompetanse sett i forhold til de oppgaver som skole og barnehagesektoren er satt til å løse, samt den arbeids- og kompetansefordeling som er etablert mellom samarbeidsetater, så som PPT og Statped. Det finns en rekke studier som peker på utfordringer med henhold til spesialpedagogisk kompetanse i skolen (Bl.a. Nordahl) som kunne vært et godt utgangspunkt for å drøfte «valg av kompetanser» som kan integreres. 1 de konsekvenser og senskader som følge av prematuritet- og som potensielt kan få relevans i pedagogisk sammenheng- kan i praksis omfatte et svært bredt spekter av funksjonsnedsettelser.
4 4 Framtidige studier: Spesialpedagogiske utdanninger (Kapittel 7) Ekspertgruppens anbefalinger Om Bachelor i Spesialpedagogikk Ekspertgruppen anbefaler at utdanningen organiseres som et treårig integrert studium som skal skape og utvikle sammenheng mellom de spesialpedagogiske fagområdene. inneholder emnene forebygging, tilpasset opplæring, inkludering og tidlig innsats og gi breddekompetanse. gir innsikt i grunnleggende utviklings- og læringspsykologi, og teorier om normalitet og avvik. gir grunnleggende kjennskap til ulike lærevansker og funksjonshemninger, samt lovverk og hjelpetjenester. gir kartleggings- og utredningskompetanse i et individ og systemperspektiv, samt som innsikt i utarbeiding av individuelle opplæringsplaner (IOP) og individuelle planer (IP). inneholder praksis, med et omfang på minimum 100 timer. plasseres i finansieringskategori D. bør gi begrenset undervisningskompetanse når hovedoppgaven til en kandidat er å gi spesialpedagogisk hjelp/spesialundervisning til barn som går i barnehage og/eller skole Ekspertgruppen anbefaler at kandidatene får en begrenset undervisningskompetanse i skolen. Dette innebærer noen implikasjoner som ikke drøftes i ekspertutvalgets rapport. Høgskolen i Telemark har i løpet av de tre siste årene etablert en bachelorgrad i spesialpedagogikk, samtidig som vi tilbyr moduler i spesialpedagogiske temaer som årsstudium og videreutdanning. En våre utfordringer er først og fremst knyttet til bachelorutdanningen i spesialpedagogikk og situasjonen vedrørende en tilsynelatende manglende yrkesrolle for denne profesjonen i barnehage, skole og andre opplæringsarenaer. Vi er nå i en utredningsfase der vi ser på muligheten for at våre kandidater kan gå inn i spesialpedagogiske koordinatorstillinger i skoleverket. Vi støtter i utgangspunktet denne anbefalingen, men vi er samtidig bekymret for at en slik løsning med begrenset undervisningskompetanse kan overskygge noen mer grunnleggende utfordringer vedrørende organiseringen og gjennomføringen av spesialundervisningen i skolen. Kan dette invitere til at spesialpedagogen i større grad overtar ansvaret for
5 5 spesialundervisningen? Kan dette videre bidra til at spesialundervisningen mister sin viktige forankring i de aktuelle fagene- og den ordinære undervisningen? Opplæringslovens 10-1 skal sikre at alt undervisningspersonell har relevant faglig og pedagogisk kompetanse. Samtidig, skal ikke spesialundervisningen sees som atskilt fra den ordinære opplæringen ( 5-1). Det å sette personale uten lærerutdanning til å ha ansvar for spesialundervisningen kan innebære en potensiell svekkelse av spesialundervisningen slik den er intendert, videre kan det innebære en legitimering av økt segregering. Overnevnte bekymringen kan imidlertid virke underlig så lenge vi vet at mange skoleeiere ansetter ufaglært personale til disse oppgavene 2, noe også ekspertgruppen viser til. Vi støtter langt på vei ekspertutvalgets anbefaling på dette punktet, men vi mener at utgangspunktet for forslaget burde vært sterkere forankret i de utfordringer (pedagogiske, politiske, juridiske) vi står overfor når det gjelder spesialundervisningen (Nordahl). Det savnes en drøfting rundt arbeidsmåter, arbeidsdeling og samarbeidsformer rundt opplæringen i barnehage og skole. Et alternativ til forslaget kunne være å se på muligheten for å utvikle en utvidet bachelorutdanning i spesialpedagogikk som både gir undervisningskompetanse i færre men relevante fag og som samtidig kvalifiserer til opptak til master i spesialpedagogikk og lærermaster. Noen av anbefalingene vedrørende Bachelorstudiet i spesialpedagogikk vil kunne gi betydelig kvalitetsløft for utdanningen. Ikke minst gjelder dette forslaget om omfanget på minst 100 timers praksis. Utvalget sier imidlertid ikke noe om krav til innholdet i praksisen, eller hvilke arenaer som kan være aktuelle. Dette er imidlertid avklaringer som vil influere og virke bestemmende på studiets utforming. En mer omfangsrik praksis vil også kunne skape et bedre grunnlag for å gjøre skikkethetsvurderinger- noe vi mener er svært viktig innen dette feltet. Et annet kvalitetskriterium gjelder hvilke opptakskriterier som skal gjelde studenter på Bachelorutdanningen i spesialpedagogikk. Ekspertutvalget nevner ikke dette, men vi vil understreke viktigheten i at opptakskriteriene for BA Spesialpedagogikk sidestilles med opptak til GLU. Ekspertgruppens anbefalinger (s. 113): «Ekspertgruppen anbefaler at det etableres en audiologopedisk utdanning ved Institutt for spesialpedagogikk som en fordypningsmulighet på tvers av to etablerte fagområder. Forslaget innebærer ikke sammenslåing av disse studiene». 2 Referanser til evalueringen av Kunnskapsløftet (Nordahl) cirka 40 prosent av de som gir spesialundervisning, er ufaglærte assistenter.
6 6 Spørsmålet om etablering av en såkalt audiologopedisk utdanning på ISP har vært en del av en årelang diskusjon internt ved instituttet. Diskusjonen har sitt utgangspunkt i divergerende syn på hva som skal være audiopedagogikken hovedfokus i den pedagogiske tilnærmingen til opplæring av barn og unge med hørselshemming. Vi mener at konstruksjonen audiologopedi først og fremst må sees som et internt uttrykk for denne faglige uenigheten. Det er svakt grunnlag for ekspertgruppens argument om at samfunnet trenger utdanningene; audiopedagogikk, logopedi og audiologopedi ved samme institusjon. Vi finner i alle fall ingen overbevisende faglige begrunnelser i ekspertutvalget argumentasjon. Forskning innenfor det spesialpedagogiske området (kapittel 8) På side 19 i rapporten står følgende: «Kunnskapshull og kunnskapsbehov Det er behov for forskning innenfor innenfor audiopedagogikk, logopedi, synspedagogikk, utviklingshemning, voksne med funksjonshemninger/funksjonsvansker og livsløpsperspektivet. Forskningen må skje i samarbeide med internasjonale fagmiljø/forskernettverk». Vi støtter selvfølgelig ekspertgruppen vektlegging av behovet for mer forskning innenfor spesialpedagogikken. Dette er et vidt sosialvitenskaplig kunnskapsfelt hvor det kontinuerlig vil være behov for valid og oppdatert kunnskap. Vi finner imidlertid grunnlaget som ekspertutvalgets bygger sine anbefalinger på som svakt og at svarene først og fremst avspeiler hvem man har spurt. Ekspertgruppen påpeker riktignok selv en del svakheter med grunnlaget for de ulike anbefalingene (blant annet s. 127).Det er upresist å hevde at det er behov for mer forskning innen slike vide kategorier som her beskrives uten at det refereres til empiriske reviewer med faktiske og spesifikke beskrivelser av «kunnskapshull og kunnskapsbehov» på feltet. Slike forskningsoversikter og forskningsrapporter som påpeker manglende kunnskap innenfor spesifikke tematikker finnes allerede. I tillegg kunne man ta utgangspunkt i kritiske fagdiskusjoner og analyser fra fagfeller som både kjenner og jobber i forskningsfront innen sentrale tematiske områder.
7 7 Hva slags type spesialpedagogisk forskings- og utviklingsarbeid bør det satses på med tanke på å fremme praksis? Ekspertgruppen anbefaler at det satses på Systematiske review Metaanalyser Longitudinelle studier/kohortstudier Korrelasjonelle studier Randomiserte effektstudier Intervensjonsstudier uten randomisert gruppetilhørighet. Singel case eksperiment Kvalitative kasusstudier (case studies) Dette punktet henger sammen med forrige punkt ettersom en slik anbefaling av forskningsmetoder er upresis uten en identifikasjon av hvilke forskningsspørsmål som skal besvares innen spesifikke områder. At ekspertutvalget tilsynelatende og ukritisk mener at det meste av relevant forskning som skal bidra til å fremme praksis skal ha en kvantitativ tilnærming og handle om å dokumentere såkalt «evidensbasert praksis», reflekterer hovedsakelig gruppens epistemologiske ståsted. Evidensbaserte forskningsprogrammer basert på ulike former kontrollerte forskningsdesignog med fokus på «hva som virker» har selvfølgelig hatt stor suksess innen det naturvitenskaplige paradigme- ikke minst innen medisinen, har nå sin renessanse innen pedagogiske sammenhenger. Det må imidlertid ikke implisere at man ser bort fra verdien av et rikt metodisk repertoar innen spesialpedagogisk forskning og utviklingsarbeid. DEL II: Noen generelle kommentarer Ekspertgruppen peker selv på en rekke utfordringer knyttet til kunnskapsgrunnlaget for analysene og anbefalingene. Men når det gjelder utvalgets beklagelser over at man ikke har klart og skaffe til veie tallgrunnlaget med henhold til omfanget av ulike funksjonshemminger for dermed å kunne si noe om behovet for kompetanse så er det først og fremst en manglende forståelse av «kompetansebehov» som kommer til syne. (s. 88: «å tallfeste omfanget av de ulike funksjonshemningene og dermed å skulle si noe om hvor stort behovet for kompetanse er
8 8 innenfor de ulike områdene). Ideen om at det er et slags en- til- en forhold mellom «omfanget av de ulike funksjonshemmingene» og behov for kompetanse impliserer en statisk og essensialistisk forståelse av forhodet mellom individuelle karakteristika og behovet for hjelp. Det vil være mer fruktbart å se spørsmål om «behov for hjelp» og «kompetanse» enn å inngå i komplekse sosiale praksiser og konstruksjoner som barn og unge med funksjonsnedsettelser til enhver tid inngår i. Videre er det interessant å se på det ekspertgruppens presentasjon av sin forståelse av faget spesialpedagogikk (s.25). Vi finner det gledelig at utvalget introduserer det såkalte relasjonelle perspektivet. Dette er en modell som har vokst frem gjennom en kritikk av den tradisjonelle spesialpedagogiske vanskemodellen de senere tiårene. Spesialpedagogikken har blitt kritisert for blant annet sin statiske, kategoriske, mangelorientert m.m., tilnærming til barn og unges utfordringer i pedagogiske sammenhenger (Bl.a Dyson 1999, Emmanuelson 2001, Norges forskningsråd 2004, Thomas 2009) Felles i kritikken er en problematisering av spesialpedagogikkens forklaring på at barn og elevers utfordringer i barnehage, skole og livsutfoldelse for øvrig, først og fremst er å finne ene og alene i elevene/barnet selv. Den relasjonelle modellen tilbyr i større grad en oppmerksomhet på hvordan vi kan tilpasse, utvikle og forbedre læringen og undervisningspraksiser til elever som av ulike grunner opplever funksjonshemmede barrierer og andre utfordringer i barnehage- og skole- og ikke minst en dypere forståelse hvorfor man lykkes/mislykkes i å utvikle sitt potensiale optimalt. Dessverre viser ikke ekspertgruppen noen særlig dyp forståelse av perspektivet. Fokuset, begrepene og beskrivelsene videre i teksten (side 25-26) synliggjør tydelig at det likevel er et tradisjonelt kategorialt perspektiv som ligger til grunn for ekspertutvalgets forståelse. Med hilsen Trond Waage Instituttleder på Institutt for pedagogikk, Høgskolen i Telemark
9 9 Referanser Kari Bachmann og Peder Haug Forskning om tilpasset opplæring Langt igjen? Levekår og sosial inkludering hos menneske med fysiske funksjonsnedsettinger. Finnvold, Jan Erik (2013) Nova rapport 12 (Norsk institutt for forskning om oppvekst, velferd og aldring) En av flokken - Inkludering og ungdom med sansetap - muligheter og begrensninger Kermit, Tharaldsteen, Haugen, Wendelborg, Christian (2014). NTNU Samfunnsforskning AS,) og Statlig Spesialpedagogisk Støttesystem (Statped). Skolen og elevens forutsetninger- Om tilpasset opplæring i pedagogisk praksis og forskning. Nordahl, T. og Dobson, S. (red) (2009)
Høringsuttalelse til rapporten Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre
Byrådssak 1390 /14 Høringsuttalelse til rapporten Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre LIGA ESARK-03-201300286-125 Hva saken gjelder: Kunnskapsdepartementet har den 08.07.2014 sendt
Utdanning og forskning i spesialpedagogikk
Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre Ekspertgruppen for spesialpedagogikk 201 4 KDs mandat Kunnskapsbaserte anbefalinger om: - utdanninger - samfunnets framtidige behov for spesialpedagogisk
Notat. Kommentarene følger kapitler og underkapitler i ekspertrapporten. 2. Ekspertgruppens arbeid mandat og avgrensning
Notat Dato: 31.10.2014 Saksnr./arkivnr. HiOA: 14/07837 Til: Kunnskapsdepartementet Høringsuttalelse fra Fakultet for lærerutdanning og internasjonale studier ved Høgskolen i Oslo og Akershus høring Utdanning
STUDIEPLAN. Bachelorgradsprogram i spesialpedagogikk. 180 studiepoeng. Studiested: Tromsø
STUDIEPLAN Bachelorgradsprogram i spesialpedagogikk 180 studiepoeng Studiested: Tromsø Gjeldende fra høst 2018 2 Navn på studieprogram Bokmål: Bachelorgradsprogram i spesialpedagogikk Nynorsk: Bachelorgradsprogram
Høringssvar - Utdanning og forskning i spesialpedagogikk
Avdeling for lærerutdanning Saksbehandler: Håvard Ulstein Tlf: +47 55585887 Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 OSLO Vår dato: 03.11.2014 Vår ref: 2014/3239 Deres dato: Deres ref: 14/3600 Høringssvar
Til høring - Rapport fra Ekspertgruppen i spesialpedagogikk - høringsfrist
Vår dato: 29.10.2014 Vår referanse: 14/47156 Deres dato: 08.07.2014 Deres referanse: 14/3600 Org.nr: 964 982 953 Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 OSLO Til høring - Rapport fra Ekspertgruppen
Hvorfor så sein innsats? Lasse Arntsen,
Hvorfor så sein innsats? Lasse Arntsen, 04.02.19 Budskap 1: Lærere, spesialpedagoger og PPT må ha kompetanse om kompetanse Kompetansebegrepet «Kompetanse er å tilegne seg og anvende kunnskaper og ferdigheter
Til Kunnskapsdepartementet Postboks 8011 Dep 0030 Oslo
Utdanningsforbundet er landets største fagforening for pedagogisk personale med sine ca. 149 000 medlemmer. Utdanningsforbundet vedtok i 2001 å opprette en egen nasjonal avdeling for å ivareta de spesifikke
Master i spesialpedagogikk
STUDIEPLAN Master i spesialpedagogikk 120 studiepoeng Studiested: Tromsø Studieplanen er godkjent av styret ved ILP 15. desember 2018. Gyldig fra og med oppstart høst 2019 Navn Oppnådd grad omfang Læringsutbytte
NRLU 16.10.2013 FRAMTIDIGE STUDIER. i spesialpedagogikk
FRAMTIDIGE STUDIER i spesialpedagogikk KDs mandat Kunnskapsbaserte anbefalinger om: - utdanninger - samfunnets framtidige behov for spesialpedagogisk kompetanse - forsknings- og kunnskapsbaserte utdanninger
Spesialpedagogikk 1, 30 stp, Levanger
NO EN Spesialpedagogikk 1, 30 stp, Levanger Barn og unge med særskilte behov møter vi daglig i barnehage og skole. Ønsker du å perfeksjonere deg for å arbeide med denne gruppa, er dette studiet midt i
Bachelor i spesialpedagogikk Integrert femårig studium i logopedi
Bachelor i spesialpedagogikk Integrert femårig studium i logopedi Oppdraget Lage bachelorprogram i spesialpedagogikk (BAPS- SPED) Studieplan og emner Lage integrert femårig løp i logopedi (INT-LOG) BAPS-SPED
Studieplan 2013/2014
Studieplan 2013/2014 1508 Spesialpedagogikk - Deltakelse og marginalisering del I og II - videreutdanning (2013-2014) Studiestart 15.08.2013 Faglig innhold/læringsutbytte Studiet går over to semestre med
Høringssvar "Utdanning og forskning i spesialpedagogikk - veien videre. Rapport fra ekspertgruppen for spesialpedagogikk 2014.
Kunnskapsdepartementet Postboks 1025 Sentrum, 0104 Oslo Telefon 21 02 34 00 Telefaks 21 02 34 01 Besøksadresse Tollbugata 35 Kontingentkonto 8380 08 68621 Bankkonto annet 8380 08 68605 post@forskerforbundet.no
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging
Ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging Uttalelse - Hovedorganisasjonen Virke Status Innsendt av Innsenders e-post: Innsendt til Utdanningsdirektoratet Innsendt og bekreftet
Spesialpedagogikk 1, 30 stp, Levanger
NO EN Spesialpedagogikk 1, 30 stp, Levanger Barn og unge med særskilte behov møter vi daglig i barnehage og skole. Ønsker du å perfeksjonere deg for å arbeide med denne gruppa, er dette studiet midt i
Studieplan 2017/2018
Studieplan 2017/2018 Spesialpedagogikk - Deltakelse og marginalisering del I og II - videreutdanning (2017-2018) Studiepoeng: 30 Læringsutbytte Studiet går over to semestre med temaet Deltagelse og marginalisering
Pedagogstudentene i Utdanningsforbundets høringsuttalelse om forslag til forskrift om rammeplan for barnehagelærerutdanning
Til: Kunnskapsdepartementet Fra: Pedagogstudentene i Utdanningsforbundet Deres ref. 201004428-/JMB Oslo: 11.04.12 Pedagogstudentene i Utdanningsforbundets høringsuttalelse om forslag til forskrift om rammeplan
Studieplan 2016/2017
Spesialpedagogikk Studiepoeng: 30 Studiets nivå og organisering 1 / 7 Studieplan 2016/2017 Studiet i spesialpedagogikk er et deltidsstudium på 30 studiepoeng. Studiet består av to emner, hvert på 15 studiepoeng.
Studieplan for masterprogram i spesialpedagogikk
Institutt for lærerutdanning og pedagogikk Studieplan for masterprogram i spesialpedagogikk Gyldig fra og med oppstart høst 2014 Navn Oppnådd grad omfang Læringsutbytte Masterprogram i spesialpedagogikk
Spesialpedagogikk 2, 30 stp, Levanger
NO EN Spesialpedagogikk 2, 30 stp, Levanger Spesialpedagogikk 2 vektlegger å videreutvikle studentenes kompetanse til å reflektere rundt, forstå og møte aktuelle og komplekse utfordringer omkring organisering,
Høringsuttalelse - Utdanning og forskning i spesialpedagogikk - veien videre - rapport fra Ekspertgruppen for spesialpedagogikk
Fakultet for samfunnsvitenskap og teknologiledelse Deres dato 08.07.2014 1 av 5 Deres referanse Kunnskapsdepartementet Høringsuttalelse - Utdanning og forskning i spesialpedagogikk - veien videre - rapport
Hva kjennetegner og hvordan kan vi forstå det pedagogiske tilbudet til barn og unge med særskilte behov. Thomas Nordahl
Hva kjennetegner og hvordan kan vi forstå det pedagogiske tilbudet til barn og unge med særskilte behov. Thomas Nordahl 27.10.17 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING
Meld. St. 18 ( ) Læring og fellesskap. Regionale konferanser. Seniorrådgiver Jens Rydland
Meld. St. 18 (2010 2011) Læring og fellesskap Regionale konferanser Seniorrådgiver Jens Rydland Historisk utvikling Kraftig utbygging av statlige spesialskoler fra 1951 Hjelpeundervisning introdusert som
Oslo kommune Byrådsavdeling for oppvekst og kunnskap
Oslo kommune Byrådsavdeling for oppvekst og kunnskap Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 OSLO Dato: 15.12.2016 Deres ref: Vår ref (saksnr): Saksbeh: Arkivkode: 16/6809 201604643-6 Jan Christian
Perspektiver på rapportens beskrivelse av utfordringer og anbefalinger. Rolf Øistein Barman-Jenssen
Perspektiver på rapportens beskrivelse av utfordringer og anbefalinger Rolf Øistein Barman-Jenssen 04.04.18 Reaksjoner Reaksjoner Perspektiver F A R PPT Barnehage Spesialpedagog Kontakt- Lærer R e k t
Grunnenhet i spesialpedagogikk 30 studiepoeng Deltid over 1 år
Grunnenhet i spesialpedagogikk 30 studiepoeng Deltid over 1 år Grunnutdanning / bachelorutdanning Godkjent av avdelingsleder Dato: 17.06.04 Endret av Dato: Innholdsfortegnelse INNHOLDSFORTEGNELSE... 2
Innspill til høringsuttalelse
Innspill til høringsuttalelse 2.3. Ekspertgruppens forståelse av faget spesialpedagogikk Ekspertgruppen tar ensidig utgangspunkt i Tangens diskusjon om spesialpedagogikk som fag. Det savnes en bredere
Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre Rapport fra Ekspertgruppen for spesialpedagogikk, 2014
Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre Rapport fra Ekspertgruppen for spesialpedagogikk, 2014 Program Ekspertgruppen for spesialpedagogikk SPESPED Utdanning og forskning i spesialpedagogikk
1. Innledning Språkutvikling og språkvansker Tilpasset opplæring for barn og unge med særskilte behov.
Gjennomføringsplan for de faglige prioriteringene ved Institutt for spesialpedagogikk 2009 1 Innhold: 1. Innledning... 3 2. Gjennomføring og oppfølging av de faglige prioriteringene ved ISP... 5 2.1 Instituttets
Høringsuttalelse fra Lillegården kompetansesenter vedrørende
Høringsuttalelse fra Lillegården kompetansesenter vedrørende NOU2009:18 Rett til læring. Det vises til høringsbrev av 22.07.2009 Innstilling fra utvalget for bedre læring for barn, unge og voksne med særskilte
Tilpasset opplæring og spesialundervisning
Tilpasset opplæring og spesialundervisning - Generell utfordring og status - En gang spesialundervisning, alltid spesialundervisning? - Hvordan måle effekten av spesialundervisning? Orkdal/Øy-regionen,
Høringsuttalelse til Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre.
Høringsuttalelse til Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre. Forening for klinisk pedagogikk (FKP) svarer med dette på høringen vedrørende Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien
Studieplan 2009/2010
Studieplan 2009/2010 Studiepoeng: Studiets varighet, omfang og nivå Studiet i spesialpedagogikk er et fulltidsstudium som består av to moduler, hver på 15 studiepoeng. Progresjonen i studiet innebærer
Innføring i spesialpedagogikk
Page 1 of 9 Innføring i spesialpedagogikk Studieprogramkode SPESPED Offisielt studieprogramnavn Innføring i spesialpedagogikk Nivå/grad Studieprogrammets varighet (antall år) 1,00 Antall studiepoeng 60
Adresse: Postboks 8954, Youngstorget 0028 Oslo Telefon: Telefaks:
www.nfunorge.org Adresse: Postboks 8954, Youngstorget 0028 Oslo E-post:post@nfunorge.org Telefon:22 39 60 50 Telefaks:22 39 60 60 Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 Oslo Oslo 15.12.2008 954/2.00/IS
LM sak 5 CP-foreningens program
LM sak 5 CP-foreningens program Sentralstyrets forslag til uttalelser a) Unge uføre er en positiv ressurs! b) CPOP for voksne c) Vi vil beholde retten til spesialundervisning! Forslag til vedtak: uttalelsene
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge
Alle skal med - inkluderende fellesskap for barn og unge. 23.10.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING Det overordnede målet med ekspertgruppens arbeid er
Saksnr. 01/ Vedtaksorgan Fakultetsstyret, UV Vedtaksorgan Studieutvalget, Det. Det utdanningsvitenskapelige fakultet
BACHELOR I SPESIALPEDAGOGIKK Bachelor i spesialpedagogikk UVB-SPED Vedtak mht etablering, endring osv av studieprogram Etablering av Vesentlig endring av studieprogram (obs rapportering til Univ.styret)
Integrert lektorutdanning (ILU) Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) for allmennfag
Integrert lektorutdanning (ILU) Praktisk-pedagogisk utdanning (PPU) for allmennfag Hans-Kristian Hernes, leder Rammeplanutvalg I Oslo 14. februar 2012 Sentrale premisser for nye lærerutdanninger Skolenes
Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging - hva er hovedutfordringene og hva kan gjøres? Thomas Nordahl
Barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging - hva er hovedutfordringene og hva kan gjøres? Thomas Nordahl 16.01.18 MANDAT FOR EKSPERTGRUPPEN FOR BARN OG UNGE MED BEHOV FOR SÆRSKILT TILRETTELEGGING
Samfunnsviternes synspunkter på rapporten «Inkluderende fellesskap for barn og unge» Høringskonferanse Stjørdal,
Samfunnsviternes synspunkter på rapporten «Inkluderende fellesskap for barn og unge» Høringskonferanse Stjørdal, 20.06.18 Om Samfunnsviterne En fagforening for arbeidstakere med mastergrad/hovedfag innenfor
Høring - Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre, rapport fra Ekspertgruppen for spesialpedagogikk
Høring - Utdanning og forskning i spesialpedagogikk veien videre, rapport fra Ekspertgruppen for spesialpedagogikk Høringsuttalelse fra URLU Det vises til høringsbrev fra Kunnskapsdepartementet 08.07.2014.
Praksisplan for Sørbø skole, master spesped
Praksisplan for Sørbø skole, master spesped Velkommen til praksis på Sørbø skole. Vi ønsker å være med på veien din mot en av verdens mest spennende og utfordrende jobber. Du vil få prøve ut læreryrket
Oslo kommune Byrådsavdeling for oppvekst og kunnskap
Oslo kommune Byrådsavdeling for oppvekst og kunnskap Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 OSLO Dato: 08.09.2016 Deres ref: Vår ref (saksnr): Saksbeh: Arkivkode: 201603206-7 Inge Haraldstad, 23461761
Holbergs gate 1 / 0166 Oslo T: 22 04 49 70 F: 22 04 49 89 E: nso@student.no W: www.student.no. Høringsuttalelse Høring - Rapport om spesialpedagogikk
Holbergs gate 1 / 0166 Oslo T: 22 04 49 70 F: 22 04 49 89 E: nso@student.no W: www.student.no Høringsuttalelse Høring - Rapport om spesialpedagogikk 2014002662 Høringsuttalelse Høringsuttalelse: Utdanning
Pedagogstudentene i Utdanningsforbundets høringsuttalelser om forslag til forskrift om rammeplaner for lærerutdanning trinn 8-13.
Til: Kunnskapsdepartementet Fra: Pedagogstudentene i Utdanningsforbundet Deres ref. 12/3854 Oslo: 29.11.2012 Pedagogstudentene i Utdanningsforbundets høringsuttalelser om forslag til forskrift om rammeplaner
Studieplan 2019/2020
Studieplan 2019/2020 Videreutdanning i spesialpedagogikk: deltagelse og marginalisering 8-13 Studiepoeng: 30 Studiets nivå og organisering Spesialpedagogikk: deltagelse og marginalisering 8-13 er et videreutdanningstilbud
7 Økonomiske og administrative konsekvenser
Innhold 7 ØKONOMISKE OG ADMINISTRATIVE KONSEKVENSER 1 7.1 Generelt om samfunnsøkonomiske konsekvenser av utdanning 2 7.2 Revisjon av læreplaner for fag 2 7.2.1 Videreutvikling og endringer i læreplaner
2MIT05 Tilpasset opplæring i et vidt didaktisk perspektiv
2MIT05 Tilpasset opplæring i et vidt didaktisk perspektiv Emnekode: 2MIT05 Studiepoeng: 20 Språk Norsk Forkunnskaper Fullført MIT 01-02 Læringsutbytte En kandidat med fullført kvalifikasjon har følgende
Spesialpedagogikk 3, lese-, skrive- og språkvanske
NO EN Spesialpedagogikk 3, lese-, skrive- og språkvanske Spesialpedagogisk utdanning er en svært viktig og ettertraktet kompetanse i barnehager og skoler. Spesialpedagogikk 3 gir spesialisert spesialpedagogisk
Utdanningsforbundet og KS om lærerrollen
Utdanningsforbundet og KS om lærerrollen Innhold Skolens samfunnsmandat, læreplaner og generell del Profesjonsfellesskap og profesjonalisering innenfra Profesjonsutvikling. Etter- og videreutdanning og
Deres ref Vår ref Dato Elisabeth Berg 08/7490-01.07.14. 1. Ansvar for logopedtjenester ved helseinstitusjoner
Norsk Logopedlag Kortbølgen 10 9017 TROMSØ Deres ref Vår ref Dato Elisabeth Berg 08/7490-01.07.14 Svar på spørsmål om logopedtjenester Vi viser til deres brev av henholdsvis 18. juni, 12. september og
Stortingsmelding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap
Stortingsmelding om tidlig innsats og inkluderende fellesskap Fylkesmannsmøte i Rogaland, 13. des. 2018 Kristina Kvåle, prosjektleder, KD Stortingsmelding høsten 2019: Tidlig innsats og inkluderende fellesskap
Hvilke krav bør stilles til skolebaserte tiltak? Thomas Nordahl, NOVA 15.04.04
Hvilke krav bør stilles til skolebaserte tiltak? Thomas Nordahl, NOVA 15.04.04 Skolens oppgave og hensikt Opplæringen skal utvikle elevenes evner og muligheter, åndelig og kroppslig, og gi dem gode allmennkunnskaper
Spesialpedagogiske utfordringer i barnehage og skole: mulighet og vekst
NO EN Spesialpedagogiske utfordringer i barnehage og skole: mulighet og vekst Studiet skal gi inngående kunnskap om spesialpedagogiske utfordringer i barnehage og skole med vekt på hvilke muligheter som
Høring - Forskrift om rammeplan for grunnskolelærerutdanningen. Monica Bakken studiedirektør
UNIVERSITETET I OSLO JAN.nio Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 Oslo Universitetsdirektøren Postboks 1072, Blindern 0316 OSLO Dato: 18.01.2010 Vår ref.: 2009/17254/KM Deres ref.: 200905396-/
Høring nye rammeplaner for femårige grunnskolelærerutdanninger
Deres ref: 13/4160 Vår ref: 207.01/AF Dato: 01.04.2016 Høring nye rammeplaner for femårige grunnskolelærerutdanninger Vi viser til brev fra departementet 21.12.2015 om høring for utkast til forskrifter
St.meld. nr 18 ( ) Læring og fellesskap. Unni Dagfinrud, seniorrådgiver, Fylkesmannen i Hedmark
St.meld. nr 18 (2010 2011) Læring og fellesskap Unni Dagfinrud, seniorrådgiver, Fylkesmannen i Hedmark 9,00 % 8,00 % 8,4 % 7,00 % 6,00 % 6,2 % 5,00 % 4,00 % 3,00 % 2,00 % 1,00 % 0,00 % 14,00 % 12,00 %
Fellesskolen og elevene utenfor
Fellesskolen og elevene utenfor Jens Petter Gitlesen, e-post: post@nfunorge.org Skoleutviklingen har de siste 15 årene gått mot et stadig sterkere kunnskapsfokus. Forståelsen av kunnskap er blitt svært
Spesialpedagogikk breddestudium
Studentsider Studieplan Spesialpedagogikk breddestudium Beskrivelse av studiet Studiet skal gi en bred teoretisk og praktisk oversikt over det spesialpedagogiske arbeidsfeltet. De ulike emnene i studiet
Læreren rollen og utdanningen. Hanna Marit Jahr
Læreren rollen og utdanningen Hanna Marit Jahr Hovedgrep En ny lærerutdanning som er tilpasset skolen og samfunnets behov. Spesialisering: To likeverdige grunnskoleutdanninger, en for 1.-7. trinn og en
Høringsuttalelse til NOU 2010: 7 Mangfold og mestring fra Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring (NAFO)
Høgskolen I Oslo, Postboks 4, St.Olavs plass, 013 Oslo Til Kunnskapsdepartementet Høringsuttalelse til NOU 2010: 7 Mangfold og mestring fra Nasjonalt senter for flerkulturell opplæring (NAFO) 1. Innledning
Fra: QuestBack Sendt: 19. juni Til: KD-RETHOS Emne: Respons på Høring RETHOS fase1
Fra: QuestBack Sendt: 19. juni 2018 15.27 Til: KD-RETHOS Emne: Respons på Høring RETHOS fase1 Høringssvaret kommer fra o Universitet/høyskole Navn på avsender av høringen (hvilket universitet/høyskole,
Høringssvar NOU 2016:14 «Mer å hente»
Høringssvar NOU 2016:14 «Mer å hente» Dato: 8. desember 2016 Statped vil innledningsvis peke på det gode arbeidet som er gjort i utvalget. NOU 2016:14 gir, etter Statpeds oppfatning, et svært godt fundament
RAPPORT. Veilederutdanning av mentorer for nyutdannede lærere - forslag til rammer for utdanningen
RAPPORT Veilederutdanning av mentorer for nyutdannede lærere - forslag til rammer for utdanningen Studiet skal kvalifisere lærere til å utøve veiledningsoppgaver for nytilsatte nyutdannende lærere i barnehage,
Profesjonshøgskole n. Søknadsfrist
NO EN Tilpassa opplæring Studiet henvender seg til lærere, førskolelærere og andre med relevant utdanning og kan gjennomføres med fordypning avhengig av kandidatens opptaksgrunnlag. Fordypningene er: Generell
Paradokser i tilpasset opplæring. Thomas Nordahl 26.10.09
Paradokser i tilpasset opplæring Thomas Nordahl 26.10.09 FoU-prosjektet - tilpasset opplæring og pedagogisk praksis Hensikten har vært å utvikle ny forskningsbasert kunnskap om forholdet mellom den pedagogiske
2MPEL PEL 1, emne 2: Elevens læring og læringsmiljø
2MPEL5101-2 PEL 1, emne 2: Elevens læring og læringsmiljø Emnekode: 2MPEL5101-2 Studiepoeng: 15 Semester Vår Språk Norsk Krav til forkunnskaper Anbefalte forkunnskaper: 2MPEL5101-1 PEL 1, emne 1 Læringsutbytte
Utv.saksnr Utvalg Møtedato 79/16 Hovedutvalg for skole og barnehage
ULLENSAKER Kommune SAKSUTSRIFT Utv.saksnr Utvalg Møtedato 79/16 Hovedutvalg for skole og barnehage 23.11.2016 HØRINGSSVAR PÅ NOU 2016:14 MER Å HENTE Vedtak Ullensaker kommune oversender høringsinnspill
Høringssvar fra CP-foreningen til Utdanningsdirektoratet 15. august 2018: Ekspertgruppen for barn og unge som har behov for særskilt tilrettelegging
Høringssvar fra CP-foreningen til Utdanningsdirektoratet 15. august 2018: Ekspertgruppen for barn og unge som har behov for særskilt tilrettelegging Hvis du/dere har innspill til ekspertgruppens forståelse
Rammeplanarbeidet for yrkesfaglærerutdanning og praktisk-pedagogisk utdanning (PPU- Y) Rammeplankonferanse
Rammeplanarbeidet for yrkesfaglærerutdanning og praktisk-pedagogisk utdanning (PPU- Y) Rammeplankonferanse 14.02.12 Mandat for YFL og PPU-y Målet er å utarbeide forslag til en felles nasjonal rammeplan
Høringsuttalelse. Høringssvar til forskrifter om rammeplan for lærerutdanninger trinn 8-13
Gjelder høring Forskrifter om rammeplan for lærerutdanninger trinn 8-13 Til Kunnskapsdepartementet Fra Senter for IKT i utdanningen Deres referanse 12/3854 Vår referanse 2012/108 Kopi Kunnskapsdepartementet
L ÆRERUTDANNING. Bærekraftig,internasjonal & mangfoldig BACHELOR
L ÆRERUTDANNING Bærekraftig,internasjonal & mangfoldig BACHELOR Steinerpedagogisk lærerutdanning bachelorgrad med mulighet for mastertillegg Den treårige lærerutdanningen med bachelorgrad på Steinerhøyskolen
Spesialundervisning Prinsippnotat vedtatt januar 2015
Vedtatt av FUG-utvalget 2012 2015 Spesialundervisning Prinsippnotat vedtatt januar 2015 Det har vært et politisk mål at færre elever får spesialundervisning og at flere elever med behov for og rett til
RETNINGSLINJER FOR BACHELOROPPGAVEN
RETNINGSLINJER FOR BACHELOROPPGAVEN Grunnskolelærerutdanningen Fakultet for estetiske fag, folkekultur og lærerutdanning Høgskolen i Telemark Emnene PEL 104/504 Porsgrunn, september 2015 2 Innhold 1. Formål...
Holbergs gate 1 / 0166 Oslo T: E: W: Høringsuttalelse Høring - Innspill til stortingsmelding om humaniora
Holbergs gate 1 / 0166 Oslo T: 22 04 49 70 E: nso@student.no W: www.student.no Høringsuttalelse Høring - Innspill til stortingsmelding om humaniora Dato: 20.05.2016 2016001177 Høringsuttalelse Innspill
Politisk plattform for Grunnskolelærerutdanningen
Pedagogstudentene i Utdanningsforbundet Politisk plattform for Grunnskolelærerutdanningen Grunnskolelærerutdanningen skal utdanne autonome lærere som har kunnskap om barn og unges læring og utvikling.
Noen betraktninger fra KD. Ekspedisjonssjef Dag Thomas Gisholt Kunnskapsdepartementet
Noen betraktninger fra KD Ekspedisjonssjef Dag Thomas Gisholt Kunnskapsdepartementet Hvorfor er utvikling av førskolelærerutdanningen viktig? Økende forventninger til barnehagen i utdanningssystemet Relativt
BARNEOMBUDET. Innspill til ekspertgruppen for barn og unge med behov for særskilt tilrettelegging
BARNEOMBUDET Utdanningsdirektoratet Postboks 9359 Grønland 0135 OSLO v/ Ronny Alver Gusli Deres ref: Vår ref: Saksbehandler: Dato: 17/00511-6 Morten Hendis 25. september 2017 Innspill til ekspertgruppen
Nasjonale retningslinjer for grunnskolelærerutdanningen for 1-7 trinn og 5-10 trinn. Ved Jacob Melting Leder av programgruppen NRLU
Nasjonale retningslinjer for grunnskolelærerutdanningen for 1-7 trinn og 5-10 trinn Ved Jacob Melting Leder av programgruppen NRLU Hvorfor er vi her? Formålet med konferansen er å skape diskusjon rundt
Nasjonalt råd for lærarutdanning. Omlegging av. samarbeid med U/H-institusjonane. Steinar Sandstad
Nasjonalt råd for lærarutdanning Omlegging av Statped samarbeid med U/H-institusjonane 16. februar 2012 Steinar Sandstad Statped sitt oppdrag: Statped skal gje tenester, til kommunar og fylkeskommunar,
Generelle spørsmål om retningslinjen. Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep OSLO
FELLESORGANISASJONEN MEDLEM AV LANDSORGANISASJONEN I NORGE Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep. 0032 OSLO Deres referanse Vår referanse Vår dato 18/00004-59 20.06.2018 Høringssvar på forslag til nasjonale
Hentet fra «Politisk plattform for Grunnskolelærerutdanning»:
Politikk rettet spesielt mot allmennlærerutdanning og grunnskolelærerutdanningene. Dette er politikk rettet direkte mot allmennlærer- og grunnskolelærerutdanningenene. Se kapittel «Våre utdanninger» i
Høringssvar NOU 2015:8 Fremtidens skole fra Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet (MHFA)
Det kongelige Kunnskapsdepartementet Postboks 8119 Dep 0032 OSLO Dato 15.10.2015 Vår ref.: 15/06781-1 Høringssvar NOU 2015:8 Fremtidens skole fra Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet (MHFA)
Politisk plattform for lektorutdanning trinn
1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 Politisk plattform for lektorutdanning 8.-13. trinn Lektorutdanning for 8.-13. trinn skal utdanne autonome lærere som har kunnskap om barn, ungdom og unge voksnes læring og utvikling.
Ressursteam skole VEILEDER
Ressursteam skole VEILEDER Innhold 1. Innledning... 2 2. Mål, fremtidsbilder og hensikt... 2 3. Ressursteam... 2 2.1 Barneskole... 2 2.2 Ungdomsskole... 3 2.3 Møtegjennomføring... 3 Agenda... 3 2.4 Oppgaver...
Vår saksbehandler: Kopi til Vår dato Vår referanse Deres referanse Vigdis Olsen /TFS
Vår saksbehandler: Kopi til Vår dato Vår referanse Deres referanse Vigdis Olsen 31.10.2007 2007-0077 200600678-/TFS Kopi av: Høring - forslag til nasjonalt kvalifikasjonsrammeverk for høyere utdanning
Innledning. Om krav til et SFU på det helse- og sosialfaglige utdanningsområdet
Lysark 1 Om krav til et SFU på det helse- og sosialfaglige utdanningsområdet Innledning 1. Oppdraget: Om veien frem + om miljøer for profesjonsforming vil inngå i grunnlaget for tildeling (lysark 2:) Lysark
Inkluderende fellesskap i barnehage og skole? John Kristoffersen, kommunalsjef
Inkluderende fellesskap i barnehage og skole? John Kristoffersen, kommunalsjef Oppdraget Vi(Udir) har da ønske om at en representant fra deres region kan holde et innlegg på 15 min om deres perspektiver
Studieplan for Kunnskapsbasert praksis
Studieplan for Kunnskapsbasert praksis 15 studiepoeng Høyskolen i Sør Trøndelag Avdeling for sykepleie 2008 1 Godkjent dekan ved avdeling for sykepleie 22.01.08 2 Innhold 1.0 Innledning... 4 2.0 Mål...
L ÆRERUTDANNING. Bærekraftig, internasjonal & mangfoldig 3-ÅRIG BACHELORGRAD
L ÆRERUTDANNING Bærekraftig, internasjonal & mangfoldig 3-ÅRIG BACHELORGRAD En god lærer har rikelig med kunnskap, god kommunikasjon med sine elever og kan kunsten å undervise på en engasjerende måte.
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE Analyse, tiltak og konsekvenser
INKLUDERENDE FELLESSKAP FOR BARN OG UNGE Analyse, tiltak og konsekvenser EKSPERTGRUPPENS KONKLUSJONER Dagens system er et ekskluderende system Manglende kompetanse Det ventes for lenge med å gi nødvendig
Læringsutbytte og vurderingskriterier
Læringsutbytte og vurderingskriterier Mot slutten av høstsemesteret 2018 oppnevnte instituttleder en arbeidsgruppe for å se på læringsutbyttebeskrivelser og vurderingskriterier for bacheloroppgaven (STV3090)
NTNU sin satsning på videreutdanning for ansatte i PPT
1 NTNU sin satsning på videreutdanning for ansatte i PPT Arne Tveit, Pedagogisk institutt PP - lederkonferanse Oppdal 26.09.13 2 Hva skal jeg si noe om? Faglig løft prosjektet er over - hva skjer? Status
Drama og kommunikasjon - årsstudium
Drama og kommunikasjon - årsstudium Vekting: 60 studiepoeng Studienivå: Årsstudium Tilbys av: Det humanistiske fakultet, Institutt for grunnskolelærerutdanning, idrett og spesialpedagogikk Heltid/deltid:
Kompetanseplan for Voksenopplæringen
Kompetanseplan for Voksenopplæringen Vestre Toten kommune 2018-2019 Strategi for kompetanseutvikling i voksenopplæringen i Vestre Toten kommune Voksenopplæringen i kommunen jobber etter to lovverk. Opplæring
FUNKSJONSHEMMING OG SAMFUNN
FUNKSJONSHEMMING OG SAMFUNN SIDE 76 FUNKSJONSHEMMING OG SAMFUNN Vedtatt i Styret ved NTNU 10.01.2007, med endringer vedtatt av Fakultet for samfunnsvitenskap og teknologiledelse senest 10.02.2015. Studietilbud