NO Emnekrets 1, språk
|
|
- Torild Kristoffersen
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 KANDIDAT 6800 PRØVE NO Emnekrets 1, språk Emnekode NO-401 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid :00 Sluttid :00 Sensurfrist :00 PDF opprettet :00 Opprettet av Digital Eksamen 1/6
2 1 Generell informasjon NO Emnekode: NO-401 Emnenavn: Emnekrets 1, språk Dato: Varighet: Tillatte hjelpemidler: ordliste og ordbok Merknader: Husk kravet om ma lform: Eksamenssvaret skal skrives pa bokma l dersom masteroppgava skal skrives pa nynorsk, og pa nynorsk dersom masteroppgava skal skrives pa bokma l Det forekommer av og til spørsmål om bruk av eksamensbesvarelser til undervisnings- og læringsformål. Universitetet trenger kandidatens tillatelse til at besvarelsen kan benyttes til dette. Besvarelsen vil være anonym. Tillater du at din eksamensbesvarelse blir brukt til slikt formål? Ja Nei Riktig. 0 av 0 poeng. 2 Ny oppgave Erstatt denne teksten med din oppgavetekst... Skriv ditt svar her... Oppgave 2 Norsk talemål i endring Verden har blitt mindre på grunn av økende globalisering. Foruten å vite mer om kulturer i alle verdens hjørner enn det som var vanlig i tidligere tider, blir vi til en hver tid oppdatert på nyheter fra hele kloden. Vi kan ha daglig kontakt med mennesker på den andre siden av jorda, og vi kan samtidig velge å ikke være i kontakt med noen av naboene våre. Verden har mer og mer blitt til ett sted, men med valgmulighet om hvem og hvor ofte vi vil ha kontakt. Dersom vi retter blikket spesielt mot Norge, gjelder den samme utviklingen innad i landet vårt, og også i landsdelen vår. Det som for hundre år siden var en todagers reise til hest mellom fjellkommunen Åseral og byen Kristiansand kan i dag kjøres på under en time. I tillegg er det jo kun en telefonsamtale unna, og for ikke å snakke om en skypesamtale eller en snap. Dette gjør noe med talemålet. I denne oppgaven drøfter jeg hvordan kontakt ser ut til å endre norsk talemål raskere og mer omfattende enn hva som har vært vanlig tidligere. Denne påstaden blir problematisert, og andre faktorer som påvirker endring blir trukket inn. Jeg kommer til å bruke talemålsforskning fra Åseral for å eksemplifisere en del momenter innenfor talemålsendring, i tillegg til eksempler fra endringer i Oslo, industristeder på Vestlandet, og i språkenklaver i nord. Skillet mellom hva som er språk og hva som er dialekt kan være problematisk. Det har blitt vanlig å regne gjensidig forståelige varieteter som dialekter. Dialekt brukes her synonymt med talemål, selv om det finnes ulike måter å avgrense dialekt på. I det videre vil jeg derfor bruke talemål som begrep. Det motsatte, varieteter som ikke er gjensidig forståelige, vil da bli definert som språk. Dette medfører et problem dersom man for eksempel holder frem talemålene i Hirtshals og Kristiansand. De er gjensidig forståelige, men er definert som ulike språk ut i fra samfunsstrukturen, altså at det er to byer i to ulike land. Så kan vi se på to eksempler på talemål i Norge, den tradisjonelle setesdalsdialekten og dialekten i Stjørdal. Disse varietetene er kanskje ikke gjensidig forståelige i utgangspunktet, men regnes begge som norsk talemål. Det er stor variasjon innenfor det norske talemålet, og det har det vært så langt dialektforskningen går tilbake i tid. Man kan også påstå at det alltid har vært endring av talemålet, om enn i uviss hastighet. Spørsmålet for denne oppgaven er om endringen 2/6
3 av talemål går raskere og er mer omfattende enn før, og om kontakt er den største påvirkningskraften. For å kunne vurdere hvilke faktorer som påvirker talemålet er det gunstig å kjenne til skillet mellom språkeksterne og språkinterne faktorer. Kontakt er en type språkekstern faktor. Det er interessant å vurdere kontakt som den mest sentrale faktoren bak raskere utvikling og endring av talemål i dag. Andre språkeksterne og språkinterne faktorer vil så klart også kunne være relevante å diskutere som grunner for språkendring, men det er viktig å presisere at det i denne oppgaven er fokus på hvorfor talemålsendring går raskere og er mer omfattende enn før. Dette fordi kontakt er den faktoren som kanskje i størst grad i seg selv har vært i endring de siste årene. En språkintern faktor som fører til språkendring kan for eksempel være en overgang fra kj-lyd til sjlyd i ord som "kino" og "kjøtt", fordi lyden er enklere å uttale. Men grunnen til at denne språkendringen blir realisert i dag i større grad enn tidligere er ikke fordi den plutselig er blitt lettere å uttale. Grunnen til at det skjer nå er fordi det har blitt vanligere og mer akseptert i bruk, og dette kjenner man som talemålsbruker til på grunn av den kontakten man har med andre talemålsbrukere. Overgangen fra kj-lyd til sj-lyd tjener da som et eksempel på en endring som alltid har vært mulig for den enkelte språkbruker, men som i dag er mer akseptert og derfor blir realisert. Der mennesker er i kontakt med hverandre vil det være en form for påvirkning som kan resultere i endring. Det kan være relevant å trekke inn nettverksteori, siden man er opptatt av hvordan kontakten er. Milroy snakker om at nettverk kan være åpne eller lukka, og løse eller tette. Åpne, uniplekse nettverk er kjennetegnet ved mindre grad av gjensidig påvirkning enn det lukka, multiplekse er. Om påvirkningen er gjensidig eller i hvilken retning den går, er ikke på forhånd gitt. Forskere på talemål har ikke alltid vært opptatt av å finne ut av det. Et viktig prinsipp i forskningen har blant annet vært purisme, at "renhet" i talemålene har vært et mål. Språkforskeren Mæhlum holder frem dette som et poeng for hvordan det har vært en dyrkning av det rene språket, og at det altså har vært et distinkt skille mellom rene og urene språk. Innenfor det Mæhlum drøfter som "urene" språk finner man blant annet knot, ulike typer blandingsspråk, kodeveksling og multietnolekter. Det vitner om en tanke om at ideelt sett ikke burde finnes noen form for endring i talemålene. Dette har man sett resultater av innenfor den tradisjonelle dialektologien. Informantene som skulle representere de ulike talemålene var gjerne valgt ut blant eldre menn som forskerne mente talte den "ekte" dialekten. Det viser en tanke om et hierarki innenfor talemålene, og de talemålene som ble satt høyest var gjerne fra Sogn, Hardanger og Voss. Dette er steder der kontakten med omverdenen tradisjonelt sett var mindre enn andre steder, for eksempel i byene der kontakten var hyppigere og mellom mange forskjellige talemål. Talemålene i byene ble sett på som blandingsspråk, en lapskaus av former fra ulike talemål som var kommet i sammen i byene på grunn av industrialiseringen. Disse talemålene ble tradisjonelt sett derfor ikke studert. Hårstad og Opsahl har i nyere tid gjort et stort stykke arbeid i å samle informasjon om talemålene i flere norske byer, med særlig fokus på Oslo og Trondheim. I dag ønsker man å sidestille varietetene innenfor det norske talemålet, til stor forskjell fra tiden da man prøvde å finne tilbake til det opprinnelige, det upåvirkede talemålet som da stod høyest i kurs hos talemålsforskerne. Dermed er talemålet i byene viktig for et helhetlig bilde av talemålssituasjonen i Norge, og de er interessante studieobjekter for hvordan kontaktsituasjoner påvirker talemålet til menneskene som er involvert. Med William Labov og starten på den sosiolingvististiske forskningstradisjonen på 60-tallet, ble fokuset dreid mot sosiale klasser og talemål i byene. Labov gjorde grundige undersøkelser av talemålet i New York, og fant eksempler på variasjon i sammenheng med talemålsbrukerens tilknytning til arbeiderklassen, lavere middelklassen og høyere middelklasse. Tradisjonelt har skillet i Oslo mellom øst og vest, med Akerselva som skillelinje, vært forbundet med relativt store talemålsvariasjoner. Før var det mindre forbindelse mellom øst og vest, og det var i alle fall en opplevd stor forskjell på det kulturelle, sosio-økonomiske og språklige. Vest representerte den rikere delen av Oslos befolkning, de som eide fabrikkene under industrialiseringen, og i øst bodde de som jobbet på fabrikkene. Tradisjonelt var det derfor større kulturelle og språklige forskjeller mellom øst og vest enn det man finner i dag. I dagens Oslo går det i retning av ett felles oslomål, i stor grad basert på Oslo-øst varieteten, historisk også kalt vulgær-språket eller folkespråket. Det har likevel innslag av det som tradisjonelt har vært regnet som former fra Oslo-vest. De tydelige skillelinjene mellom øst og vest er ikke like markante i dag, og språket ser ut til å reflektere dette i stor grad. Det samme ser man i Trondheim, selv om situasjonen der har blitt beskrevet mer som et "lappeteppe" av ulike talemålsvarieterer enn som en by delt i to. Ser man kanskje et resultat av stadig økende kontakt mellom ulike grupper av mennesker gjennom utviklingen mot en felles norm i disse byene? Selv om det i dag også er store forskjeller mellom fattig og rik i byene, er det i økende grad et likhetsprinsipp som råder i det moderne samfunnet. De fleste regner seg selv som "vanlige" folk som hører til en middelklasse. De strenge skillene mellom øst og vest er kanskje på vei ut, og man ser kontakt som går på tvers av bosted, utdanning og økonomi. I Oslo er det i tillegg en framvekst av multietnolekter, eller multietnolektisk stil. Multietnolektisk stil er en måte å prate majoritetsspråket på med innslag av ord og syntaks hentet fra et eller flere minoritetsspråk som for eksempel urdu, arabisk og polsk. Pia Quist var den første til å bruke begrepet om situasjonen i københavnsk talemål. Begrepet er relativt nytt, og forteller oss noe om en ny utvikling innenfor talemål i dag. Stilen er ekspansiv blant de unge, og blir brukt av de som har en tilknytning til en annen minoritet, men også av de som ikke har det. Man kan gjerne diskutere om stilen kan ha sammenheng med en viss livsfase, og stille seg 3/6
4 spørsmålet om den vil være med språkbrukerne opp i voksen alder også. Hvis ikke, snakker man om en livsfaseendring og kanskje har ikke den multietnolektiske stilen noen særlig påvirkningskraft på generell talemålsutvikling. Åseral kan tjene som eksempel på hvordan et talemålssamfunn har gått fra mer eller mindre isolasjon til kontakt i løpet av det siste hundreåret. Johannessen har brukt Seip sin dialektforskning i Åseral fra 1907 sammen med egen forskning fra moderne tid, til å vise hvordan kommunen har endret seg fra et isolert samfunn til et sted med hyppigere kontakt med omverdenen. Drøftingen har gått på hva dette har å si for utviklingen av åseralsdialekten. Funnene viser blant annet at ungdommene som blir intervjuet i det moderne Åseral definenerer seg i større grad som en del av Agder, og også noen mer som norske enn det som var vanlig på starten av 1900-tallet. Mer kontakt med ungdom i andre deler av Agder, og også andre deler av landet, kan være en av grunnene til dette. Flere tar videregående skole og høyere utdanning, og må derfor reise ut av kommunen over flere år. I løpet av disse årene har de da kontakt med ungdommer som kommer fra andre steder. I slike kontaktsituasjoner oppstår gjerne akkomodasjon, tilpassing, til hverandres talemål. Trudgill snakker om "short-term" og "long-term accomodation" og hvordan dette kan danne grunnlag for talemålsendring. Dette fordrer en kommunikasjonssituasjon som ikke nødvendigvis må være av typen "face-toface", men den må være mellom mennesker. Det er ikke talemålene som er kontakt, men det er menneskene som bruker deres respektive talemål i en kontaktsituasjon. Ungdommene i Åseral blir, i likhet med andre som er i en kontaktsituasjon, påvirket av andres talemål. En type akkomodasjon i en slik situasjon kan være konvergens. Da nærmer talemålbrukeren seg talemålet til personen han snakker med. Dette kan være for å identifisere seg med denne, skape nærhet eller vise at man ønsker å imøtekomme personen man er i kontakt med. Det motsatte, divergens, kan bli brukt bevisst eller ubevisst for å skape avstand til den man prater med. Eller det kan være for å understreke opprinnelsen sin. For å markere identiteten sin som åsdøl, kan det hende at ungdommene benytter seg av varianter som er oppfattet som markerte former innenfor åsdølsmålet i møtet med mennesker fra andre steder. Man snakker da om å plassere seg i et visst forhold til mottakeren, en form for identitetshandling, "Acts of Identity". Det å snakke åsdølsk er med på å gjøre en åsdøl til en åsdøl. Dette til forskjell fra tidligere da man oppfattet at det å være fra et visst sted betydde at man også måtte ha et talemål som hørte hjemme på dette stedet. Resultatet for ungdommen fra Åseral som legger opp til høy grad av markerte former i en kontaktsituasjon med noen fra, for eksempel Kristiansand, vil da være divergens. En person som på den andre siden ønsker å identifisere seg med bykulturen, vil kanskje konvergere mer mot bymålet. Vi snakker i dag om en større grad av bymessighet også på landsbygda. Det vil være å tøye strikken langt å påstå at Åseral i dag har blitt by, med sine innbyggere, men rammene for hva som har blitt bymessig har stadig endret seg. Tettstedet Evje som tradisjonelt mange åsdøler har reist til for å gå på videregående skole og for å handle, har hatt en vekst de siste årene, og utvikler seg til det man kan kalle en "bygdeby". Slike er det mange av i landet vårt, og flere identifiserer seg med det som tidligere var kjennetegn ved byen. En del av åsdølene identifiserer seg fremdeles med fritidssysler som er vanlige på bygdene, og holder dette frem som goder ved å bosette seg på bygda. Likevel er det en del som kjenner en dragning mot tilbud og muligheter som bare større plasser kan gi. For noen vil det bety at de velger å flytte til et større sted, men flere ser også hvordan man i dag til forskjell fra tidligere kan bo på mindre steder, og likevel ha kontakt med det bymessige når det trengs. Talemålet er en del av selviscenesettingen i dag, og man kan i dag i større grad plassere seg der man ønsker å høre hjemme. Det viser forskningen fra Åseral, men også blant ungdom i Finsland som Røsstad har studert. En sammenheng man kunne se her, var at et nært forhold til bygda og interesser knyttet til bygdelivet gjenspeilte seg i talemålet blant ungdommene. Ikke bare de som hadde mye kontakt med folk utenfor bygda hadde flere dialekttrekk som i utgangspunktet hørte til andre steder, men det gjaldt særlig de som ønsket å indentifisere seg med bylivet som benyttet seg av slike former. Dette har blitt kalt for mental urbanisering. Vi har større mulighet til å selv plassere oss innenfor den talemålsvarieteten som vi hører hjemme i. Kanskje kan man driste seg til å si at man i dag er friere enn før når det kommer til talemål. Ungdommene fra Åseral rapporterer likevel at dersom de kommer hjem fra skolegang og har med seg dialekttrekk som ikke hører hjemme i det tradisjonelt åsdølske, kan bli oppfattet som noen som "knoter". Det vil si at de bruker ord eller former som primært har vært brukt i tettsteder eller byer tidligere. I møtet med noen som kommer utenfra kan åsdølene bli oppfattet som "bondske" eller gammeldagse dersom de snakker et talemål med høy grad av markerte former. Talemålet konnoterer visse oppfatninger hos den enkelte tilhører. Relevant for dette er hva holdninger har å si for talemålet. I en kontaktsituasjon vil talemålsbrukeren ha med seg visse holdninger knyttet til bruk av talemål, både til sitt eget og andres. Åseral er et eksempel på et sted der bosettingen er preget av mennesker som er født og oppvokst i kommunen og har funnet seg arbeid der, eller som vender tilbake etter endt utdanning. Innbyggerne er stort sett en stabil enhet, med lite tilflytting utenfra. Andre steder er preget av stor tilflytting over relativt kort tid, som for eksempel på grunn av industrialisering. Industristedene Odda, Tyssedal og Høyanger er eksempler på dette. Industrien førte i sin tid til behov for arbeidskraft, et behov mye større enn det de lokale selv kunne dekke, og massiv innflytting fra andre deler av landet ble et faktum. Nye varieteter har derfor vokst frem på disse industristedene. 4/6
5 I starten var situasjonen på industristedene preget av mange ulike varieteter som førte til en diffus språksituasjon. Le Page og Tabouret-Keller snakker om "diffused" og "focused" i sammenheng med utvikling av talemål. Når kontaktsituasjon er diffus er det uklare grenser for hva som er rammene for talemålet, og hvilke former som er en del av talemålet og ikke. Grensene til andre varieteter er uklare. Slike diffuse situasjoner oppstår gjerne som en del av endring av talemål. Det har på disse stedene vært en koinéiseringsprosess der nivellering og forenkling har endt opp i en fokusert form som nå er det nye målet på stedet. Nivellering viser blant annet til bortfall av markerte former. Et eksempel på dette er setesdøler som har flytta til Kristiansand og legger bort den markerte formen "adde" til fordel for "alle", men ikke legger bort nektingsadverbet "ikkje" til tross for at ingen av ordene hører hjemme i kristiansandsdialekten. "Ikkje" er ikke i lik grad som "adde" en markert form kun forbeholdt setesdalsdialekten, den er mer vanlig i dialekter generelt. Forenkling i det nye høyangermålet gikk blant annet ut på en forenkling innenfor substantivbøyinga, der det tradisjonelt var større variasjon. Bardu og Målselv har en spesiell historie når det gjelder tilflytting fra andre steder av landet. De er av Brit Mæhlum blitt betraktet som "språkøyer". På 1800-tallet var det en stor tilflytting hit fra blant annet Østerdalen og Trøndelag. Det var døler som flyttet hit, og de tok med seg sine jordbrukstradisjoner til et område ellers preget av nordnorsk kystkultur og fiske. En god jord ventet dølene, og de ble værende i en østlandsk enklave nordpå. Det var allment forventet at dølene giftet seg med døler, og generelt sett hadde ikke døler og nordlendinger mer kontakt enn nødvendig. Dølene brakte med seg en viss prestisje, og så ned på kystbefolkningen. Forholdet var dermed asymmetrisk, og det virket inn på hvordan kontakten var. Man kan ikke her snakke om noe særlig gjensidig påvirkning i kontaktsituasjonen, siden dølene og nordlendingene distanserte seg såpass fra hverandre. Derfor holdt østlandsken seg så stabilt der oppe i så lang tid. Situasjonen i dag er ganske annerledes. I Målselv er det nå stor endring over til en nordnorsk talemålsvarietet. En utradering av de østlandske formene som har vært vanlig helt siden den store tilflyttinga av døler på 1800-tallet. Etter at det ble vanligere å gifte seg med andre enn bare døler, og samfunnene ble mindre adskilt fra hverandre på grunn av utdanningsvei, handelsmønster og lignende, har Bardu og Målselv blitt mer påvirket av det nordnorske talemålet. Det har blitt mer kontakt mellom de tidligere østlandske enklavene og områdene rundt. Nasjonalt ser man en utvikling i retning av standardisering av talemålet, og en viktig påvirkningsfaktor er så klart den sterke østlandsregionen. Som hovedstad, politisk maktsentrum og med et allerede stort og stadig økende innbyggertall, står Oslo sterkt som normdannende for et standardtalemål. Historisk sett har ikke Norge noe standardtalemål, slik for eksempel Danmark har. Fokuset innenfor dialektologien har som tidligere nevnt vært det "ekte" og "opprinnelige", og det har naturlig nok avspeilet den generelle oppfatning av hvordan talemålet skulle være og hvordan det skulle holdes i hevd. Det er i Norge tradisjon for å kunne bruke talemålet sitt i alle situasjoner. Innenfor rikskringkastingen har det riktig nok vært regler for bruk av et standard bokmål og et standard nynorsk innenfor nyhetsformidlingen. Selv om reglene er lempet litt på i senere tid, gjelder det fremdeles at talemålsbruk i NRK må være av en slik art at det er forståelig for allmennheten. Media er en påvirkningskraft på talemålsbrukere over hele landet, men det er til en viss grad i en begrenset form, siden kommunikasjonen ikke er toveis. Lærere kan bruke sitt talemål i undervisningen, og politikerne bruker med den største selvfølgelighet talemålet sitt i debatter på TV. Likevel har østlandsregionen en sterk innvirkning på landet som helhet. I agderregionen, som Åseral er en del av, går talemålsutviklingen i retning av ett agdermål. I alle fall blir det diskutert om man i agderfylkene er på vei dit. Det vil i så fall være en stor endring i og med at det fra kyststripa og innover i dalene representerer noe av den største talemålsvariasjonen man har i landet. Varietetene i Agder blir påvirket av østlandske talemål, men det ser også ut vil å være en utvikling i retning av et felles agdermål der de mest brukte formene innenfor regionen er grunnlaget for det nye agdermålet. Som eksemplet med setesdøler i Kristiansand, ser man ikke en overgang for disse til kristiansandsdialekt, men en "avsetesdalifisering". Det vil si bortfall av markerte former, og det som tradisjonelt sett gjør setesdalsdialekt til setesdalsdialekt. Det nye åseralsmålet blir hevdet å være likere andre dialekter i nær tilknytning til Åseral enn tidligere, for eksempel er det i dag mer likhet med dialekten i Evje og Hornnes enn før. Det går nok i retning av en regionalisering av talemålet, og at man i fremtiden vil ha større regioner med felles talemål. Særlig bygder som tidligere har levd relativt isolerte opplever nå en endring på grunn av økende kontakt med regionen rundt. Det er mulig vi er inne i en periode nå hvor talemålet endres i en raskere fart og på en mer omfattende måte enn før. Man må likevel ikke nedvurdere talemålsendring som faktisk har vært en del av utviklingen i tidligere tider også, selv om forskningen ikke har vært opptatt av å rette søkelyset mot det. Endring har tradisjonelt vært forbundet med en uønsket situasjon bort fra det opprinnelige. I dag er engelsk en stor påvirkning på det norske talemålet, og blir av mange sett på som en "trussel" mot det norske. Kanskje ser man på dette området fremdeles restene av holdningen til å bevare språket "slik det har vært". Da må man heller ikke glemme historiske kontaktsituasjoner som for eksempel i hansatiden (omlag ) der nedertysken påvirket det norske språket i stor skala, og hadde en påvirkning mye mer omfattende enn det engelsk har i dag. Bergensmålet har mye av sin karakteristikk med bakgrunn i hansatiden. Det er også slik at man innenfor veldig mange norske ytringer i dag kan finne spor av nedertysk påvirkning på språket. Dette er nok enda mer relevant å diskutere innenfor temaet språkkontakt enn talemålskontakt, men det er likevel et interessant element innenfor teorien rundt kontakt som faktor for talemålsendring. Det var jo en viss grad av gjensidig forståelighet 5/6
6 mellom nedertysk og norsk på den tida. Dette i likhet med hvordan jeg innledningsvis nevnte gjensidig forståelighet mellom norsk og dansk, som en måte å problematisere grensene mellom ulike språk og talemål. Talemålssituasjonen i Norge i dag er ikke unik. Men for et land der stor variasjon mellom talemålene har vært en grunn til stolthet og noe man opplever som typisk norsk, vil den stadig raskere endringen av talemålene i retning av mer regionale former kanskje oppleves som et tap av språklig rikdom. I oppgaven har jeg drøftet hvordan kontakt ser ut til å endre norsk talemål raskere og mer omfattende enn hva som har vært vanlig tidligere. Det har alltid vært kontakt mellom ulike talemålsbrukere, men graden og hyppigheten i det moderne samfunnet har nok stor innvirkning på hvor raskt endringer forekommer som resultat av kontakten. Besvart. 6/6
ORG110 1 Organisasjonsteori for IT-studenter
KANDIDAT 8918 PRØVE ORG110 1 Organisasjonsteori for IT-studenter Emnekode ORG110 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 23.05.2018 09:00 Sluttid 23.05.2018 12:00 Sensurfrist 13.06.2018 02:00 PDF opprettet
IDR300 1 Kroppsøving del 3, trinn 5-10
KANDIDAT 4507 PRØVE IDR300 1 Kroppsøving del 3, trinn 5-10 Emnekode IDR300 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 15.12.2016 09:00 Sluttid 15.12.2016 12:00 Sensurfrist 09.01.2017 01:00 PDF opprettet
ME Vitenskapsteori og kvantitativ metode
KANDIDAT 2586 PRØVE ME-417 1 Vitenskapsteori og kvantitativ metode Emnekode ME-417 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 18.05.2018 09:00 Sluttid 18.05.2018 13:00 Sensurfrist 08.06.2018 02:00 PDF opprettet
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ORG109, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert
ORG109 1 Organisasjonsteori Kandidat 8069 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ORG109, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 ORG109, oppgave 1 a) Skriveoppgave Manuell poengsum Levert 3 ORG109,
KOM112 1 Mellommenneskelig kommunikasjon
KOM112 1 Mellommenneskelig kommunikasjon Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 KOM112 24/05-16 - generell informasjon Flervalg Automatisk poengsum 2 Oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum KOM112 1 Mellommenneskelig
SV Samfunnsvitenskapelige emner
SV-125 1 Samfunnsvitenskapelige emner Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 SV-125 04/12-2015 Flervalg Automatisk poengsum 2 SV-125, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 SV-125, oppgave 2 Skriveoppgave
1 ORG100, generell informasjon. Emnekode: ORG100 Emnenavn: Organisasjonsteori og analyse. Dato: 8. desember 2017 Varighet:
1 ORG100, generell informasjon Emnekode: ORG100 Emnenavn: Organisasjonsteori og analyse Dato: 8. desember 2017 Varighet: 09.00-14.00 Tillatte hjelpemidler: Norsk-engelsk dictionary Merknader: Oppgaven
JU Forvaltningsrett
JU-200 1 Forvaltningsrett Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JU-200, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 JU-200, spørsmål 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 JU-200, spørsmål 2 Skriveoppgave Manuell poengsum
ME Vitenskapsteori og kvantitativ metode
KANDIDAT 2581 PRØVE ME-417 1 Vitenskapsteori og kvantitativ metode Emnekode ME-417 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 18.05.2018 09:00 Sluttid 18.05.2018 13:00 Sensurfrist 08.06.2018 02:00 PDF opprettet
JUR103 1 Kontraktsrett I
JUR103 1 Kontraktsrett I Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR103, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 JUR103, spørsmål 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 JUR103, spørsmål 2 Skriveoppgave Manuell poengsum
NO Innføring i norsk som andrespråk og kulturkunnskap
NO-141 1 Innføring i norsk som andrespråk og kulturkunnskap Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 NO-141 02/12-2015 Flervalg Automatisk poengsum 2 NO-141, H15, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 NO-141,
norskeksamen.no Studiehefte om talemålsvariasjon (dialekter) Målmerker å kjenne til
Studiehefte om talemålsvariasjon (dialekter) Målmerker å kjenne til 1) Apokope 2) Uttalen av infinitiv 1. A-mål 2. E-mål 3. Kløyvd infinitiv 4. Apokopemål 3) Skarre- og rulle-r 4) Lyden L 1. Tjukk L 2.
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ORG110, forside Sammensatt Automatisk poengsum Levert
ORG110 1 Organisasjonsteori for IT-studenter Kandidat 8041 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ORG110, forside Sammensatt Automatisk poengsum Levert 2 ORG110, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum
Språk, tospråklighet og dari språk. Språk Tospråklighet Tospråklighet på dari
Språk, tospråklighet og dari språk Språk Tospråklighet Tospråklighet på dari Språk, tospråklighet og dari språk dari tospråklig språk Språk syntaks Sende beskjed språk pragmatikk fonologi morfologi Språk
JUR202 generell informasjon
JUR202 1 Velferdsrett JUR202 generell informasjon Emnekode: JUR202 Emnenavn: Velferdsrett Dato: 31.05.2018 Varighet: 4 timer Tillatte hjelpemidler: a. Inntil 2 utgaver/eksemplarer av Norges lover (utgitt
TFL102, forside. Emnekode: TFL102 Emnenavn: IT og samfunn. Dato: Varighet: Tillatte hjelpemidler: Ingen
TFL102, forside Emnekode: TFL102 Emnenavn: IT og samfunn Dato: 22.05-2017 Varighet: 09.00-13.00 Tillatte hjelpemidler: Ingen ------------------------------- Det forekommer av og til spørsmål om bruk av
HI Kriminalitet og konflikthåndtering i Norge ca
KANDIDAT 1268 PRØVE HI-124 1 Kriminalitet og konflikthåndtering i Norge ca. 1500-1700 Emnekode HI-124 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 06.12.2016 09:00 Sluttid 06.12.2016 11:00 Sensurfrist 29.12.2016
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 LSU300-Kr.sand Forside Flervalg Automatisk poengsum Levert
LSU300 1 Ledelse, samarbeid og utviklingsarbeid Kandidat 5307 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 LSU300-Kr.sand Forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 LSU300- Kr.sand - oppgave 1 Skriveoppgave
JUR111 1 Arve- og familierett
JUR111 1 Arve- og familierett Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR111, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 JUR111, Høst 2016 Skriveoppgave Manuell poengsum JUR111 1 Arve- og familierett Starttidspunkt:
Eksamensoppgave våren 2011 Ordinær eksamen Bokmål. Fag: Norsk 2. Eksamensdato: 24. mai 2011. Studium/klasse: Norsk 2
Eksamensoppgave våren 2011 Ordinær eksamen Bokmål Fag: Norsk 2 Eksamensdato: 24. mai 2011 Studium/klasse: Norsk 2 Emnekode: NOR200 Eksamensform: Skriftlig skoleeksamen Antall sider: 4 (inkludert forside)
JUR200 1 Kontraktsrett II
JUR200 1 Kontraktsrett II Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR200, forside Sammensatt Automatisk poengsum 2 JUR200, spørsmål 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 JUR200, spørsmål 2 Skriveoppgave Manuell
REL113 1 Etikk, filosofi og fagdidatikk
KANDIDAT 3506 PRØVE REL113 1 Etikk, filosofi og fagdidatikk Emnekode REL113 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 13.12.2016 09:00 Sluttid 13.12.2016 13:00 Sensurfrist 06.01.2017 01:00 PDF opprettet
Undersøkelse blant boende og utflytta meldalinger i aldersgruppa 20-35 år, gjennomført juni 2010
Resultater fra attraktivitetsundersøkelse Hvor attraktiv er Meldal som bosted? Undersøkelse blant boende og utflytta meldalinger i aldersgruppa 20-35 år, gjennomført juni 2010 Sammendrag Totalt sett betraktes
JUR202, forside. JUR202, del I - tekst. Emnekode: JUR202 Emnenavn: Velferdsrett. Dato: 1. juni Varighet: 4 timer. Tillatte hjelpemidler:
JUR202, forside Emnekode: JUR202 Emnenavn: Velferdsrett Dato: 1. juni Varighet: 4 timer Tillatte hjelpemidler: Inntil 2 utgaver/eksemplarer av Norges lover (utgitt av det Juridiske fakultet ved Universitetet
JUR201 1 Forvaltningsrett II
JUR201 1 Forvaltningsrett II Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR201, forside Flervalg Automatisk poengsum JUR201, case Dokument Automatisk poengsum 2 JUR201, spørsmål 1 Skriveoppgave Manuell poengsum
Kandidat JU Innføring i immaterialrett. Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 JU-102, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert
JU-102 1 Innføring i immaterialrett Kandidat 6208 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 JU-102, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 JU-102, oppgave Skriveoppgave Manuell poengsum Levert JU-102
JU Arbeidsrett og arbeidsmiljø
JU-300 1 Arbeidsrett og arbeidsmiljø Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JU-300, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 Del 1 Skriveoppgave Manuell poengsum Del 2 - oppgavetekst Dokument Automatisk poengsum
HI Konflikt og fred - historiske og etiske perspektiver
HI-116 1 Konflikt og fred - historiske og etiske perspektiver Kandidat 7017 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 HI-116 01/06-2016 - generell informasjon Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 HI-116
HI Kriminalitet og konflikthåndtering i Norge ca
KANDIDAT 1200 PRØVE HI-124 1 Kriminalitet og konflikthåndtering i Norge ca. 1500-1700 Emnekode HI-124 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 06.12.2016 09:00 Sluttid 06.12.2016 11:00 Sensurfrist 29.12.2016
NHB100 1 Natur, helse og bevegelse
Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 NHB100 20.05.16 - generell informasjon Flervalg Automatisk poengsum 2 Ny oppgave Skriveoppgave Manuell poengsum 3 Ny oppgave Skriveoppgave Manuell poengsum 4 Ny oppgave
TFL119 generell informasjon
TFL119 generell informasjon Emnekode: TFL119 Emnenavn: IT og samfunnsendringer Dato: 15.05.2018 Varighet: 3 timer Tillatte hjelpemidler: Ingen ------------------------------- Det forekommer av og til spørsmål
ORG214 1 Endringsledelse
ORG214 1 Endringsledelse Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 ORG214, forside Flervalg Automatisk poengsum ORG214, case Dokument Automatisk poengsum 2 ORG214, oppgave 1 (40%) Skriveoppgave Manuell poengsum
JUR102 1 Forvaltningsrett I
JUR102 1 Forvaltningsrett I Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR102, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 JUR102, spørsmål 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 JUR102, spørsmål 2 Skriveoppgave Manuell
Same i byen eller bysame? Paul Pedersen, seniorforsker, Norut, Tromsø
Same i byen eller bysame? Paul Pedersen, seniorforsker, Norut, Tromsø De 10 største samiske bykommunene Registrert i valgmant allet 2009 Øknin g 1989-2009 (%) De 10 største samiske distriktskommner Registrert
Hva har dere lyst til å jobbe med som voksne?
Hva har dere lyst til å jobbe med som voksne? En kvalitativ studie om hva som påvirker yrkesvalget til unge gutter i byen og på bygda. Masteroppgave i fag- og yrkesdidaktikk Grete Bauck Bårdstu Hva kan
JUR201 1 Forvaltningsrett II
JUR201 1 Forvaltningsrett II Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JUR201, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 Del I Skriveoppgave Manuell poengsum 3 Del II Skriveoppgave Manuell poengsum JUR201 1 Forvaltningsrett
Tillatte hjelpemidler: språklige ordbøker, f.eks norsk-engelsk, norsk-vietnamesisk (men ikke faglige ordbøker som f.eks sosiologisk ordbok).
SO-102 1 Innføring i sosialt arbeid 1 SO-102 høsten 2016 Emnekode: SO-102 Emnenavn: Innføring i sosialt arbeid Dato: 02.12.16 Varighet: 5 timer Tillatte hjelpemidler: språklige ordbøker, f.eks norsk-engelsk,
X X X X X X X X X X X X X X. Generell informasjon - FIL Emenkode: FIL104 Emnenavn: Logikk og argumentasjonslære
Generell informasjon - FIL104 22.09.2017 Emenkode: FIL104 Emnenavn: Logikk og argumentasjonslære Dato: 22/09-2017 Tillatte hjelpemidler: Ingen Merknad: 7 av de følgende 9 oppgavene skal besvares. Noen
Hvorfor blir det færre og færre elever på noen skoler enn på andre?
Konsvik skole 8752 Konsvikosen v/ 1.-4. klasse Hei alle 1.-4.klassinger ved Konsvik skole! Så spennende at dere er med i prosjektet Nysgjerrigper og for et spennende tema dere har valgt å forske på! Takk
Studieplan 2017/2018
Norsk 2 for 8.-13. trinn Studiepoeng: 30 Studiets nivå og organisering Studieplan 2017/2018 Studiet er videreutdanning på bachelornivå for lærere på 8. til 13. trinn. Det er organisert som et nettbasert
SAMLIV OG KOMMUNIKASJON
SAMLIV OG KOMMUNIKASJON De aller fleste opplever at det er et gjensidig ønske om nærhet og intimitet som fører til at de etablerer et parforhold. Ønsket om barn kommer som en berikelse eller utvidelse
1 SK Generell informasjon. Emnekode: SK-200 Emnenavn: Informasjonskompetanse og leseutvikling. Dato: Varighet: 09:00-15:00
SK-200 1 Informasjonskompetanse og leseutvikling 1 SK-200 15.12.2016 Generell informasjon Emnekode: SK-200 Emnenavn: Informasjonskompetanse og leseutvikling Dato: 15.12.2016 Varighet: 09:00-15:00 Tillatte
Språk og kultur III. Grunnskole
Språk og kultur III Grunnskole Språkhistorie Språkhistorie Problemstilling: Hvordan har det norske tale- og skriftspråket utviklet seg fra urnordisk til moderne norsk? Språkhistorie Opprinnelsen til språket
ORG109 1 Organisasjonsteori
ORG109 1 Organisasjonsteori Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 ORG109, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 ORG109, oppgave 1 a) Skriveoppgave Manuell poengsum 3 ORG109, oppgave 1 b) Skriveoppgave Manuell
NHB101 1 Natur, helse og bevegelse
Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 NHB101 03/06-2016 - generell informasjon Flervalg Automatisk poengsum 2 NHB101 03/06-16 - Del A oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 NHB 03/06-16 - Del A oppgave
NY KOMMUNESTRUKTUR MALVIK KOMMUNE APRIL 2015
NY KOMMUNESTRUKTUR MALVIK KOMMUNE APRIL 2015 1 Metode: Datainnsamling: Telefon Utvalg: Det ble gjennomført totalt 501 intervju med personer 18 år eller eldre bosatt i Malvik kommune. Datamaterialet er
OF Oversetting norsk - fremmedspråk
OF-308 2 Oversetting norsk - fremmedspråk Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 OF-308 15/12-2015 Flervalg Automatisk poengsum 2 OF-308-15/12-2015 Skriveoppgave Manuell poengsum OF-308 2 Oversetting norsk -
Gir flerspråklighet et fortrinn?
Gir flerspråklighet et fortrinn? Professor Mila Vulchanova, Språktilegnelses- og språkprosesseringslab., NTNU mila.vulchanova@ntnu.no Oversikt To-/flerspråklighet Flerspråklighet i Norge Eksperimentelle
SV Pedagogikk, kommunikasjon og psykologi i et helseperspektiv
SV-136 1 Pedagogikk, kommunikasjon og psykologi i et helseperspektiv Kandidat 1607 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 Forside SV-136 24. mai 2016 Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 Oppgave 1 (40
TFL102 generell informasjon
TFL102 generell informasjon Emnekode: TFL102 Emnenavn: IT og samfunn Dato: 15.05.2018 Varighet: 4 timer Tillatte hjelpemidler: Ingen ------------------------------- Det forekommer av og til spørsmål om
Kandidat JU Innføring i immaterialrett. Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 JU-102, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert
JU-102 1 Innføring i immaterialrett Kandidat 6218 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 JU-102, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 JU-102, oppgave Skriveoppgave Manuell poengsum Levert JU-102
PED228 1 Forskningsmetoder
KANDIDAT 5512 PRØVE PED228 1 Forskningsmetoder Emnekode PED228 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 20.12.2016 09:00 Sluttid 20.12.2016 15:00 Sensurfrist 13.01.2017 01:00 PDF opprettet 16.10.2018
Eksamensveiledning - om vurdering av eksamensbesvarelser
Eksamensveiledning - om vurdering av eksamensbesvarelser 2017 SPR3017 Kommunikasjon og kultur 3 Sentralt gitt skriftlig eksamen Bokmål Eksamensveiledning for vurdering av sentralt gitt eksamen Denne eksamensveiledningen
IBM3 Hva annet kan Watson?
IBM3 Hva annet kan Watson? Gruppe 3 Jimmy, Åsbjørn, Audun, Martin Kontaktperson: Martin Vangen 92 80 27 7 Innledning Kan IBM s watson bidra til å gi bankene bedre oversikt og muligheten til å bedre kunne
Norsk etnologisk gransking Oslo, juni 2011 Norsk Folkemuseum Postboks 720 Skøyen 0214 Oslo
Norsk etnologisk gransking Oslo, juni 2011 Norsk Folkemuseum Postboks 720 Skøyen 0214 Oslo Spørreliste nr. 237 DET NORSKE SPRÅKET I ENDRING Den som besvarer listen er innforstått med at svaret blir arkivert
Studieplan - KOMPiS Norsk 2 (8-13) - Flerspråklighet og litterære kulturmøter
Page 1 of 6 SharePoint Nyhetsfeed OneDrive Områder Randi Moen Sund Studieplan - KOMPiS Norsk 2 (8-13) - Flerspråklighet og litterære kulturmøter Rediger 6-3-Vertsenhet 3-1-Opprettet 3-Godkjent Gjelder
Kjære dere som sitter og bestemmer vår framtid på bygda Øysletta. Jeg er nå veldig bekymret for om dere kommer til å legge ned skolen i bygda vår.
Side 1 av 5 NØDROP FRA ØYSLETTA... Kjære dere som sitter og bestemmer vår framtid på bygda Øysletta. Jeg er nå veldig bekymret for om dere kommer til å legge ned skolen i bygda vår. Som innflytter i denne
Fra undersøkelsen: Kjennskap og holdninger til norsk landbruk 18-20.mars 2013 Utarabeidet for Norges Bondelag av Erik Dalen, Ipsos MMI
Fra undersøkelsen: Kjennskap og holdninger til norsk landbruk 18-.mars 13 Utarabeidet for Norges Bondelag av Erik Dalen, Ipsos MMI Undersøkelsen er utarbeidet av Ipsos MMI på oppdrag for Norges Bondelag
Informasjon. RETKOM Tekst og Kommunikasjon. Eksamen består av 4 oppgaver. Alle oppgavene må besvares.
RETKOM1102 1 Tekst og kommunikasjon Informasjon RETKOM1102 - Tekst og Kommunikasjon Eksamen består av 4 oppgaver. Alle oppgavene må besvares. Du kan svare på norsk, svensk, dansk eller engelsk. Det er
PED519 1 Vitenskapsteori og forskningsmetoder
PED519 1 Vitenskapsteori og forskningsmetoder Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 PED519 10.05.16 - generell informasjon Flervalg Automatisk poengsum 2 1a Vitenskapsteori og forskningsmetoder Skriveoppgave
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 SV-143, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert. 2 SV-143, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum Levert
SV-143 1 Sosiale institusjoner Kandidat 5661 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 SV-143, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 SV-143, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum Levert 3 SV-143,
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status. 1 LIK101 03.06-2015 - generell informasjon (forts.) Flervalg Automatisk poengsum Levert
LIK101 1 Likestilling: Sosialisering og kjønnsroller Kandidat 6102 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status LIK101 03.06.2015 Dokument Automatisk poengsum Levert 1 LIK101 03.06-2015 - generell informasjon
TRANSACTION OF AGRICULTURAL PROPERTIES THE SITUATION IN NORWAY. F.aman. Sølve Bærug Institutt for landskapsplanlegging
TRANSACTION OF AGRICULTURAL PROPERTIES THE SITUATION IN NORWAY F.aman. Sølve Bærug Institutt for landskapsplanlegging 2 BAKGRUNN - NORGE Norge er et langt land! Svært varierende forhold 4 500 000 innbyggere
Tema: Norge før og nå Grønn gruppe 2006 Navn:
Tema: Norge før og nå Grønn gruppe 2006 Navn: Notodden voksenopplæring september 2006 1 Norge før og nå en oversikt 1380 - Norge går inn i union med Danmark 1814 - Norge går fra union med Danmark til union
362BLC-V NOR0214 Norsk hovedmål 10. årstrinn, skriftlig
Kandidatnummer: Fagkode: Fag: Dato: 362BLC-V NOR0214 Norsk hovedmål 10. årstrinn, skriftlig 23.5.2017 Oppgave A1 Sykkelstyret Det var en varm sommerdag i juni. Det var deilig å kjenne vinden treffe meg
SY Grunnleggende sykepleie
SY-110 1 Grunnleggende sykepleie Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 Forside SY-110 24. mai 2016 Flervalg Automatisk poengsum 2 Oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 Oppgave 2 Skriveoppgave Manuell poengsum
Kapittel13. Av: Erik Dalen, direktør Synovate Norge
Kapittel13 Dokumentasjonssenterets holdningsbarometer 2007 Av: Erik Dalen, direktør Synovate Norge HOLDNINGSBAROMETER «291 Hvor tilgjengelig er samfunnet for funksjonshemmede?» Det er en utbredt oppfatning
JU Kontraktsrett, inkludert offentligrettslige avtaler
JU-404 1 Kontraktsrett, inkludert offentligrettslige avtaler Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 JU-404 / JU-405, forside Flervalg Automatisk poengsum JU-404 / JU-405, del 1 Dokument Ikke vurdert 2 JU-404
Forord. Oslo, mai Britt Eva Melling Gunvordal
Forord Å skrive denne masteroppgaven har vært svært interessant og lærerikt, men til tider også krevende og utfordrende. Jeg har lært utrolig mye, og når jeg nå er ferdig, ser jeg at jeg har vokst med
Forside SY mai Oppgave 1. Emnekode: SY-110 Emnenavn: Grunnleggende sykepleie. Dato: 24. mai Varighet: 5 timer
1 Forside SY-110 24. mai 2016 Emnekode: SY-110 Emnenavn: Grunnleggende sykepleie Dato: 24. mai Varighet: 5 timer Tillatte hjelpemidler: Vedlagt datasamlingsguide LYKKE TIL! -----------------------------
FOSTERHJEM I SLEKT OG NETTVERK
Illustrasjonsfoto: Tine Poppe IKKE ALLE BARN OG UNGE KAN BO HJEMME. MANGE AV DEM ØNSKER Å BO HOS NOEN DE KJENNER FRA FØR. FOSTERHJEM I SLEKT OG NETTVERK Jeg har jo opplevd at mange tror at det er noe feil
Etter utvekslingsopphold. Mimmi Heireth. Wien 2016.
Etter utvekslingsopphold. Mimmi Heireth. Wien 2016. Jeg studerer sykepleie tredje året og jeg var på utveksling i Østerrike i 3 måneder. Der hadde jeg hjemmesykepleiepraksis og fikk i tillegg være på ortopedisk
Studieplan for Norsk 2 (8.-13.trinn)
januar 17 NTNU KOMPiS Studieplan for Norsk 2 (8.-13.trinn) Flerspråklighet og litterære kulturmøter Studieåret 2017/2018 Norsk 2 Flerspråklighet og litterære kulturmøter består av to emner og går over
SO Fordypning i sosialt arbeids teori og praksis
SO-103 1 Fordypning i sosialt arbeids teori og praksis Oppgaver Oppgavetype Vurdering 1 SO-103, forside Flervalg Automatisk poengsum 2 SO-103, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum 3 SO-103, oppgave
Sammendrag av rapporten: Er høgskolene regionale kvalifiseringsinstitusjoner?
Sammendrag av rapporten: Er høgskolene regionale kvalifiseringsinstitusjoner? Stikkord: Profesjonsrekruttering, desentralisert høgskolemønster, studierekruttering, arbeidsmarkedsrekruttering, mobilitet
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status. 1 LIK101 03.06-2015 - generell informasjon (forts.) Flervalg Automatisk poengsum Levert
LIK101 1 Likestilling: Sosialisering og kjønnsroller Kandidat 6116 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status LIK101 03.06.2015 Dokument Automatisk poengsum Levert 1 LIK101 03.06-2015 - generell informasjon
Oslospråket i tall. Janne Bondi Johannessen. Innledning
Oslospråket i tall Janne Bondi Johannessen Innledning Vi hører ofte at det ikke lenger er så store ulikheter i de forskjellige delene av Oslo. Kanskje er det riktig på enkelte områder, men det som er helt
FOSTERHJEM I SLEK T OG NE T T VERK
Illustrasjonsfoto: Tine Poppe I K K E A LLE BA RN O G U N G E K A N B O H J EMM E. M A N G E AV D EM Ø NSK ER Å B O H OS N O EN D E K J EN N ER FR A FØ R. FOSTERHJEM I SLEK T OG NE T T VERK Jeg har jo
Bli bedre kjent med familien din
Bli bedre kjent med familien din Den enkleste, og kanskje den beste, måten å lære mer om familiehistorien, er å snakke med andre familiemedlemmer. Her er noen eksempler på spørsmål du kan stille. SLEKT
HI-129 1 Norge 1814. Selvstendighet, statsdannelse og nasjonsbygging
HI-129 1 Norge 1814. Selvstendighet, statsdannelse og nasjonsbygging Kandidat-ID: 2032 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 Generell informasjon Dokument Automatisk poengsum Levert 2 spørsmål om bruk
Tema: Norge før og nå Oppgave 2011 Navn:
Tema: Norge før og nå Oppgave 2011 Navn: Notodden voksenopplæring 2011 1 Norge før og nå en oversikt 1380 - Norge går inn i union med Danmark 1814 - Norge går fra union med Danmark til union med Sverige
Norsk. Arbeidsgruppe. Bente Hagen. Ingebjørg Vatnøy
Norsk Arbeidsgruppe Bente Hagen Ingebjørg Vatnøy Muntlige tekster Gjennomføre enkle foredrag og presentasjoner, tilpasset ulike mottakere. Vurdere egne og andres muntlige fremføringer. Formidler stoffet
LFT104 1 Tekststudium og utprøving av fortelleformer i litteratur, film og teater
LFT104 1 Tekststudium og utprøving av fortelleformer i litteratur, film og teater Kandidat-ID: 8515 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 LFT104 04/12-2015 Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 LFT104
NY KOMMUNESTRUKTUR MALVIK KOMMUNE APRIL 2015
NY KOMMUNESTRUKTUR MALVIK KOMMUNE APRIL 2015 Metode: Datainnsamling: Telefon Utvalg: Det ble gjennomført totalt 501 intervju med personer 18 år eller eldre bosatt i Malvik kommune. Datamaterialet er vektet
Årsplan Samfunnsfag 10.trinn
Periode Hovedområde - uke (K-06) 34-35 Befolkningsutvik lingen i verden. Befolkningen har utviklet seg i faser. Folk flytter og flykter. 36 En bærekraftig befolkningsvekst. Verdenshandelen øker. Kompetansemål
5 Utdanningsnivå i SUF området økende kjønnforskjeller
5 Utdanningsnivå i SUF området økende kjønnforskjeller Yngve Johansen, prosjektleder, Sámi allaskuvla/samisk høgskole, Guovdageaidnu Kapitlet utdanning tar for seg utdanningsnivåene fordelt på grunnskolenivå,
SV The Nordic Welfare State in Comparative Perspective
KANDIDAT 5646 PRØVE SV-401 1 The Nordic Welfare State in Comparative Perspective Emnekode SV-401 Vurderingsform Skriftlig eksamen Starttid 05.12.2017 09:00 Sluttid 05.12.2017 12:00 Sensurfrist 27.12.2017
Årsplan samfunnsfag 10.trinn 2019/2020
Periode Hovedområde - uke (K-06) 34-37 Valg Kommune- og Fylkestingsvalget 2019 Kompetansemål (K-06) Gjøre greie for hvordan ulike politiske partier fremmer ulike verdier og interesser, knytte dette til
DKS-opplegg for 2. trinn Rjukan blir til Rjukan
DKS-opplegg for 2. trinn Rjukan blir til Rjukan Det som skal skje i dag: Elevene skal lære hvordan Rjukan ble bygd opp til en moderne fabrikkby med eget transportsystem i løpet av noen få intense år. Elevene
Studieplan for Norsk 2 ( trinn) Studieåret 2016/2017
NTNU KOMPiS Studieplan for Norsk 2 (8.-13. trinn) Flerspråklighet og Studieåret 2016/2017 Faglig innhold Norsk 2 Flerspråklighet og består av to emner og går over to semester. Begge emnene omfatter både
Årsplan Samfunnsfag 10.trinn
Periode Hovedområde - uke (K-06) 34-35 Demokratiet i Norge 36-37 Norge utviklet velferdsstaten. Kompetansemål (K-06) Gjøre greie for hvordan ulike politiske partier fremmer ulike verdier og interesser,
Eksamensoppgaver. PSY 2021 Medienes publikum. Vår En av tre oppgaver skal besvares
Eksamensoppgaver PSY 2021 Medienes publikum Vår 2019 En av tre oppgaver skal besvares Oppgave 1 Hva anses som de fremste risikoene og de fremste mulighetene ved barns bruk av nye medier? Hvordan håndterer
Lokal læreplan i norsk 10
Lokal læreplan i norsk 10 -Romanen -Rep. nynorsk: substantiv, adjektiv - samtale om form, innhold og formål i litteratur, teater og film og framføre tolkende opplesing og dramatisering - lese og analysere
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 REL111 27/11-2015 Flervalg Automatisk poengsum Levert
REL111 1 Etikk og fagdidatikk Kandidat-ID: 1105 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 REL111 27/11-2015 Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 REL111 27/11-15 Oppgaver Skriveoppgave Manuell poengsum Levert
BACCALAURÉAT GÉNÉRAL
Session 2016 BACCALAURÉAT GÉNÉRAL NORVÉGIEN Langue vivante 1 Séries L, ES, S ÉPREUVE DU VENDREDI 17 JUIN 2016 Durée de l épreuve : 3 heures Séries ES/S coefficient : 3 Série L langue vivante obligatoire
Innbyggerundersøkelse i kommunene Granvin, Ulvik og Eidfjord. Presentasjon Ulvik 1. desember 2015
Innbyggerundersøkelse i kommunene Granvin, Ulvik og Eidfjord Presentasjon Ulvik 1. desember 201 1 Disposisjon Om gjennomføring av undersøkelsen Funn fra innbyggerundersøkelsen Vurderinger av tilhørighet
Arven fra Grasdalen. Stilinnlevering i norsk sidemål 01.03.2005. Julie Vårdal Heggøy. Oppgave 1. Kjære jenta mi!
Stilinnlevering i norsk sidemål 01.03.2005. Julie Vårdal Heggøy Oppgave 1 Arven fra Grasdalen Kjære jenta mi! Hei! Hvordan går det med deg? Alt vel i Australia? Jeg har noe veldig spennende å fortelle
DYNAMISK KARTLEGGINGSPRØVE I MATEMATIKK
Oppgaveveiledning Oppgave 10 Hoderegningsstrategier. Addisjon og subtraksjon. Notatark til kartleggingsleder og Elevark DYNAMISK KARTLEGGINGSPRØVE I MATEMATIKK For elever fra 5. 10. trinn og elever i videregående
«Hvis du liker meg, må du dele et bilde»
«Hvis du liker meg, må du dele et bilde» Rapport Silje Berggrav Desember 2018 Ungdoms perspektiver på deling av nakenbilder Hovedfokus Hvorfor deler ungdom nakenbilder? Hva tenker de om konsekvensene?
Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ME-417, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert. 2 ME-417, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum Levert
ME-417 1 Vitenskapsteori og kvantitativ metode Kandidat 3704 Oppgaver Oppgavetype Vurdering Status 1 ME-417, forside Flervalg Automatisk poengsum Levert 2 ME-417, oppgave 1 Skriveoppgave Manuell poengsum