Obduksjonsstatistikk. Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag
|
|
- Arvid Egeland
- 5 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Obduksjonsstatistikk Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag
2 2 Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske fag Februar 218 Tittel: Obduksjonsstatistikk Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Forfattere: Stine Marie Havig Gerrit Middelkoop Hilde Marie Erøy Edvardsen Bestilling: Rapporten kan lastes ned som pdf på Copyright forsidebilde: Oslo universitetssykehus/foto: Thea Tønnessen
3 3 Forord Denne rapporten omfatter de obduksjoner der det er utført rettstoksikologiske analyser ved Avdeling for rettsmedisinske fag, Oslo universitetssykehus (OUS) i samt de ni foregående år. Den ble Avdeling for rettsmedisinske fag virksomhetsoverdratt fra Folkehelseinstituttet. Avdelingen ligger nå under Klinikk for laboratoriemedisin ved OUS. Obduksjoner utført på lokale sykehus i medisinsk øyemed uten toksikologiske analyser og obduksjoner hvor toksikologiske analyser er utført ved St. Olavs Hospital er ikke inkludert i rapporten. Hensikten med rapporten er å gi et bilde av omfanget og hvilke stoffer som påvises ved obduksjoner, som blant annet gjenspeiler utviklingen av trender innen forskrevet og illegal bruk av stoffer i Norge. Hver årsrapport vil løfte ut enkelte aktuelle observerte trender eller funn som vil bli drøftet i mer detalj enn de øvrige stoffene. I denne rapporten er nye psykoaktive stoffer (NPS) og paracetamol omtalt for første gang. Dødsårsak er ikke inkludert i denne rapporten. Konsentrasjoner av de påviste stoff er heller ikke vurdert, slik at man ikke har skilt tilfeller hvor det ble påvist spormengder av et stoff fra tilfeller med høye og dødelige konsentrasjoner. Påvisning av legemidler og rusmidler i blod kan i seg selv ikke si noe om årsaken til død. Ved å koble toksikologiske funn fra obduksjoner med dødsårsaksregisteret eller med informasjon fra obduksjonsrapport vil man kunne si noe om stoffenes bidrag til døden. Avdelingen har forskningsprosjekter med slik rapportering som formål. Oslo, februar 218 Stine Marie Havig Gerrit Middelkoop Hilde Erøy Edvardsen
4 Innledning Omkring 95 prosent av alle toksikologiske prøver fra obduksjoner i Norge analyseres ved Avdeling for rettsmedisinske fag, OUS. De resterende fem prosentene blir analysert ved St. Olavs Hospital i Trondheim og er ikke inkludert her. Denne rapporten omhandler funn i blodprøver analysert over en tiårsperiode, til og med. Toksikologiske analyser innebefatter i hovedsak analyser av de vanligste rusgivende stoff og et utvalg av legemidler. I de fleste saker utføres standard analyseprogram, men i enkelte tilfeller gjøres det supplerende analyser. Totalt ble det i analysert 1876 unike blodprøver fra obduksjoner. I 1395 av prøvene ble det påvist ett eller flere stoff. Dette tilsvarer funn av stoffer i cirka 75 % av prøvene (figur 1). Påvisningsgrenser, analyserepertoar og trender vil påvirke hvilke og antall stoff som påvises. Påvisningsgrensen for det enkelte stoff settes av laboratoriet og angir hvor mye av stoffet som må være til stede i blod for at prøven skal utgis som positiv («påvist»). Stoff som er til stede i blod i lave konsentrasjoner og under påvisningsgrensen, vil bli utgitt som negativ («ikke påvist»). Analyserepertoaret er i stadig utvikling og antall stoff som det analyseres for øker kontinuerlig. Trender i hvilke legemidler som forskrives og hvilke rusmidler som er tilgjengelig på det illegale markedet påvirker også funn ved obduksjoner. Det ble i hele den observerte perioden obdusert flere menn enn kvinner, med en gjennomsnittlig andel menn på ca. 7 % (tilsvarende forrige år). Gjennomsnittsalderen var 55 år, men spennet varierte fra spedbarn til svært gamle. I løpet av denne tiårsperioden har gjennomsnittsalderen økt fra 5 til 55 år. I denne rapporten omtales nye psykotaktive stoffer (NPS) og paracetamol i egne kapitler for første gang. Paracetamol påvises svært hyppig i obduksjonsprøver, mens NPS ikke ser ut til å være mye brukt i Norge sammenliknet med land som USA og Sverige. Videre ser vi en nedadgående trend for påvisning av omdannelsesprodukt fra heroin (6- MAM), samtidig med en oppadgående trend for påvisning av andre opioider, som metadon og buprenorfin. For øvrig var det ingen store svingninger eller uttalte trender i denne tiårsperioden sammenlignet med fjorårets rapport. 25 Antall obduksjonsprøver 2 15 Antall obduksjonsprøver 1 5 Antall prøver hvor det påvises rusmiddel/legemiddel Figur 1: Antall obduksjonsprøver og antall blodprøver hvor det påvises rus-/legemiddel i årene 28-
5 5 Innhold KAPITTEL 1: PÅVISTE STOFF...6 KAPITTEL 2: ALKOHOL...7 KAPITTEL 3: OPIOIDER...8 KAPITTEL 4: BENZODIAZEPINER KAPITTEL 5: CANNABIS KAPITTEL 6: STIMULERENDE STOFFER KAPITTEL 7: NYE PSYKOAKTIVE STOFFER (NPS) KAPITTEL 8: ANTIPSYKOTIKA KAPITTEL 9: ANTIDEPRESSIVA... 2 KAPITTEL 1: PARACETAMOL... 21
6 6 Kapittel 1: Påviste stoff Tabell 1 viser de 2 vanligste stoffene påvist i blodprøver fra obduksjoner i. Totalt ble det analysert 1876 blodprøver i mot 1999 blodprøver i 216. Etanol var det klart hyppigst påviste stoffet begge årene, og viser at alkohol var inntatt i omtrent 2 % av sakene. De fleste av de øvrige stoffene i tabellene faller innenfor to grupper legemidler: psykofarmaka (legemidler som brukes i behandling av psykiatriske lidelser) og opioider (sterke smertestillende stoffer). Ellers påvises THC (virkestoff i cannabis), amfetaminer og paracetamol. Tabell 1: Vanligste påviste stoff i blodprøver fra obduksjoner for Stoffnavn Eksempel på medikamentnavn/rusmiddel Totalt antall i Prosent i 1 Etanol* Alkohol Morfin** Dolcontin, Malfin, heroin Paracetamol Pamol, Panodil, Paracet, Paramax, Pinex Zopiklon Imovane, Zopiclone THC Sativex, cannabis Diazepam Stesolid, Valium, Vival Klonazepam Rivotril Kodein Altermol, Paralgin Forte, Paramax Comp, Pinex forte 9 Amfetaminer Attentin, Dexamfetamine, Elvanse, (met)amfetamin Citalopram Cipralex Mirtazapin Remeron, Mirtazapin Metadon Metadon, metadon Pregabalin Lyrica Fentanyl Abstral, Durogesic Alimemazin Vallergan Tramadol Nobligan, Tramagetic OD, Trampalgin, Tramadol Kvetiapin Seroquel, Quetiapin, Quetiapine Oksykodon OxyNorm, OxyContin, Reltebon Depot, Targiniq, Oxycodone 19 Buprenorfin Subutex, Suboxone, Temgesic, Norspan, Buprefarm, Buprenorphine Olanzapin ZypAdhera, Zyprexa, Olanzapine 67 4 *Etanol påvist sammen med omdannelsesprodukter (EtG og EtS), noe som viser inntak før døden **Morfin kan dessuten dannes i kroppen etter inntak av heroin, kodein og etylmorfin. Inntak av disse stoffene vil kunne bidra til antallet morfinpositive saker
7 Kapittel 2: Alkohol Alkohol (etanol) er et rusmiddel med omfattende virkninger på hjernen. De sentrale virkningene er hevet stemningsleie, økt impulsivitet, økt risikovillighet, svekket vurderingsevne og nedsatt koordinasjon. Alkoholpåvirkning medfører økt risiko for potensielt farlige impulsive handlinger og/eller ulykker. Ved høye konsentrasjoner av alkohol i blod nedsettes bevisstheten. Alkoholpromille rundt 3 eller høyere kan føre til forgiftning og død. Risikoen for dødelig utfall øker ved inntak av flere rusgivende stoffer (særlig andre dempende stoffer som opioider og benzodiazepiner) i kombinasjon med alkohol. Alkoholforbruk kan også ha omfattende skadelige effekter på øvrige organer, og medføre sykelighet og død. Etanol kan dannes i kroppen etter døden. Funn av etanol i blodprøver fra obduksjoner er derfor ikke ensbetydende med inntak av alkohol. Påvisning av omdannelsesproduktene etylglukuronid (EtG) og/eller etylsulfat (EtS) tilsier imidlertid inntak av alkohol. Metoden for påvisning av disse stoffene kom inn i standard analyseprogram fra. Før dette ble analysen kun utført i enkelte tilfeller. Samlet viser analyseresultatene at etanol ble dannet i blod etter døden i ca % av sakene der etanol ble påvist, som oftest under,3 promille. 6 Etanol med EtG/EtS Etanol Etylsulfat/glukuronid 1 Figur 2: Antall blodprøver med funn av etanol og EtG/EtS i perioden 28-. Fra ble EtG/EtS rutinemessig analysert i blod, hvilket forklarer økningen fra til
8 8 Kapittel 3: Opioider Opioider (morfin, kodein, 6-MAM, fentanyl, tramadol, og oksykodon) Opioider er smertestillende legemidler med uttalt misbrukspotensiale. Stoffene kan forskrives av lege/tannlege, men finnes også i utstrakt grad på det illegale markedet. Etter inntak av opioider som rusmiddel inntrer en uttalt følelse av velvære, ledsaget av sløvhet og økt risiko for å falle i søvn. Opioider har dempende virkninger på hjernen, noe som kan føre til hemming av hjernens pustesenter og død. Det kan oppstå uttalt toleranse for opioider ved hyppig og regelmessig bruk over noe tid, slik at man raskt vil trenge høyere doser for å oppnå lik effekt som ved tidligere bruk. Etter fravær av inntak avtar toleranseutviklingen tilsvarende raskt, noe som øker risikoen for overdosering og forgiftningsreaksjoner ved nye inntak. Opioider er et vidt begrep som omfatter stoffer med morfinliknende virkninger. Opiater er substanser som fremstilles fra plantesaften opium som finnes i opiumsvalmuen. Vi skiller mellom naturlige opiater som finnes i opium (for eksempel kodein og morfin), og de semisyntetiske opiatene (for eksempel heroin, oksykodon og burprenorfin) som ikke finnes i opium, men som kan fremstilles fra de naturlige opiatene. De øvrige opioidene er helsyntetiske (for eksempel fentanyl, tramadol og metadon). Generelt har antallet obduksjoner der opioider ble påvist ligget forholdsvis jevnt i hele perioden, foruten i 212 hvor tallet var betydelig lavere enn gjennomsnittet.
9 Heroin er et semisyntetisk opiat, et opioid og et illegalt rusmiddel med utbredt bruk i Norge. Etter inntak vil heroin raskt omdannes til 6 monoacetylmorfin (6 MAM) og morfin i kroppen. 6 MAM forsvinner også raskt fra blodbanen, slik at påvisning er ensbetydende med inntak av heroin kort tid før døden. 6-MAM kan påvises noe lengre i urin enn i blod. I obduksjonsprøver analyseres det for 6-MAM både i urin og i blod for å bevise heroininntak. I denne rapporten vil 6-MAM være påvist i blod og/eller urin. Påvisning av morfin alene kan skyldes inntak av heroin og/eller morfin i seg selv. Morfin kan også påvises etter inntak av kodein og etylmorfin, fordi noe av disse stoffene omdannes til morfin i kroppen. Figur 3 viser opiatene morfin og kodein samt omdannelsesproduktet fra heroin, 6-MAM, i blodprøver fra obduksjoner i perioden 28-. Antallet obduksjonsprøver med 6- MAM har blitt færre i denne tiårsperioden samtidig som rusmiddelmisbrukere i Norge i større grad kombinerer bruk av ulike rusmidler. I tillegg får stadig flere opiatavhengige (brukere av heroin) legemiddelassistert rehabilitering (LAR) med metadon eller buprenorfin. 9 7 Morfin, kodein og 6-MAM MAM Kodein Morfin 1 Figur 3: Antall blodprøver med funn av opiatene morfin, kodein samt omdannelsesproduktet fra heroin, 6-MAM, i perioden 28-
10 Fentanyl, tramadol og oksykodon er korttidsvirkende opioider som ble påvist i få saker før rundt 28, men har økt i omfang de siste årene (figur 4). Samtidig har påvisningen av kodein (figur 3), et annet korttidsvirkende og vanlig brukt opiat i Norge, sunket noe. Fentanyl ble påvist i 8 saker i mot 84 saker i 216 (figur 4). Fentanyl er et opioid som er om lag 1 ganger så potent (sterkt) som morfin. Legemidlet brukes i behandling av kroniske og sterke smerter, ofte i form av såkalt smerteplaster. Fentanyl brukes også i behandling etter alvorlige ulykker og i forbindelse med operasjoner hvor det gis som injeksjon/infusjon. Stoffet har misbrukspotensiale, men hvorvidt det hyppig misbrukes i Norge er ukjent. I de fleste tilfellene der fentanyl er påvist i blodprøver fra obduksjoner har legemidlet blitt gitt som smertelindrende behandling like før døden. I USA har antall opioidoverdoser økt så raskt at det blir omtalt som en opioidepidemi og nasjonal krise. Dødsfall med syntetiske opioider, hovedsakelig fentanyler (farmasøytisk fentanyl eller nært beslektede stoffer), har steget fra 3 til over 2 på bare tre år, og fentanyler har tatt over for heroin som den viktigste årsaken til overdosedødsfall. Problemene med svært sterke syntetiske opioider synes også å øke i Europa. En av årsakene til de mange overdosedødsfallene kan være at brukeren ofte er intetanende om at han/hun inntar fentanyl eller fentanylderivater. Studier har vist at fentanyler ofte selges som heroin eller blandes inn i heroin, eller som forfalskede legemidler som etterlikner reseptbelagte tabletter. Fentanylderivatene er nærmere omtalt i kapittel 7 om nye psykoaktive stoffer (NPS). 25 Fentanyl, tramadol og oksykodon Oksykodon Tramadol Fentanyl Figur 4: Antall blodprøver med funn av de vanligste semi- og helsyntetiske opioidene i perioden 28-
11 Metadon og buprenorfin Metadon og buprenorfin er opioider som i hovedsak brukes som en del av LAR ved opioidavhengighet. Stoffene finnes også på det illegale markedet, og anvendes i økende grad som rusmiddel. Figur 5 viser en jevn økning i påvisning av metadon og buprenorfin i blodprøver fra obduksjoner, som gjenspeiler både økt forskrivning og illegal bruk. I LARbehandling brukes nå metadon av ca. 4 % av pasientene og buprenorfin av ca. 6 % Metadon og buprenorfin Metadon Buprenorfin Figur 5: Antall blodprøver med funn av metadon og buprenorfin i perioden 28-
12 Kapittel 4: Benzodiazepiner Figur 6 viser de vanligst forekommende benzodiazepinene påvist i blodprøver fra obduksjoner i perioden 28-. Andre benzodiazepiner påvises sjelden og inkluderer benzodiazepiner som ikke har markedsføringstillatelse i Norge. I gruppen «andre» inngår antall saker der lorazepam og/eller bromazepam ble påvist i obduksjonsprøven. I tillegg til disse farmasøytiske benzodiazepinene finnes det beslektede benzodiazepiner beregnet på det illegale markedet, såkalte «designer-benzodiazepiner». For nærmere omtale om disse, se kapittel 7 om nye psykoaktive stoffer (NPS). Benzodiazepiner brukes medisinsk som angstdempende, beroligende, muskelavslappende og søvnfremkallende midler og i behandling av epilepsi. Stoffene benyttes også i utstrakt grad som rusmidler, og kan blant annet heve stemningsleiet. Bruk kan videre føre til svekkelse av en rekke ferdigheter, som oppmerksomhet og hukommelse. For flere benzodiazepiner er det i eksperimentelle studier vist at inntak kan ledsages av økt aggressivitet ved provokasjon, selv ved inntak av lave doser. Faren for forgiftning ved inntak av et benzodiazepin alene anses lav, men øker dersom inntak skjer i kombinasjon med andre rusgivende stoffer (særlig dempende stoffer som opioider og alkohol) og i høye doser. Oksazepam og diazepam er de hyppigst forskrevne benzodiazepinene i Norge, og i var diazepam det hyppigst påviste benzodiazepinet i obduksjonsprøver ved OUS. Nitrazepam, alprazolam, klonazepam og flunitrazepam forskrives i mindre omfang. Illegal omsetning forekommer i stor grad. Etter bytte av reseptgruppe, avregistrering og at en ulovlig kilde av Rohypnol (flunitrazepam) ble stanset på midten av 2-tallet, har antallet påviste saker med flunitrazepam sunket betydelig. Samtidig har antallet saker med påvist klonazepam økt i tilsvarende omfang. Begge stoffer har i utstrakt grad blitt brukt som rusmiddel i Norge, men de siste årene er det klonazepam som har dominert på det illegale markedet. I følge Kripos beslagsstatistikk for første halvdel av står klonazepam for halvparten av antall beslag og 58 % av den beslaglagte mengden av benzodiazepiner. Diazepam og alprazolam står for mye av de øvrige beslagene. 7 Benzodiazepiner Andre Flunitrazepam Nitrazepam Alprazolam Oksazepam Klonazepam Diazepam Figur 6: Antall blodprøver med funn av benzodiazepiner i perioden 28-
13 Zopiklon og zolpidem (z hypnotika) Zopiklon og zolpidem er legemidler som er hyppig forskrevet ved innsovningsvansker og som har et misbrukspotensiale. Stoffene likner generelt på benzodiazepiner, men har kortere virketid. Antallet saker hvor z hypnotika er påvist i blodprøver fra obduksjoner har økt gjennom hele den observerte perioden (figur 7). I 212 ble påvisningsgrensen for zopiklon senket noe mens påvisningsgrensen for zolpidem økte noe Zopiklon og zolpidem Zopiklon Zolpidem Figur 7: Antall blodprøver med funn av zopiklon og zolpidem i perioden 28. I 212 ble påvisningsgrensen for zopiklon senket noe mens påvisningsgrensen for zolpidem økte noe
14 Kapittel 5: Cannabis Tetrahydrocannabinol (THC) er hovedvirkestoffet i produkter fremstilt fra cannabisplanten, som går under samlebetegnelsen «cannabis». Stoffet finnes også i legemiddelet Sativex. Cannabis forekommer vanligvis som marihuana (tørkede plantedeler), hasj (cannabis harpiks) eller cannabisolje. THC har blant annet en sløvende effekt, og reduserer samtidig oppmerksomhet og hukommelse. Samtidig kan THC i visse tilfeller føre til angst og psykoseliknende symptomer (blant annet påvirke hjernens bearbeiding av syns og hørselsinntrykk). Faren for forgiftning ved bruk av cannabis er lav, men enkelte hjertedødsfall har blitt relatert til cannabisbruk. Sativex er i liten grad foreskrevet i Norge og påvisning av THC vil i all hovedsak representere illegal bruk. Figur 8 viser antall saker hvor THC ble påvist i blodprøver fra obduksjoner. Antallet har vært relativt stabilt siden og reflekteres av mindre endringer i antallet obduksjonsprøver som har vært analysert THC Figur 8: Antall blodprøver med funn av THC i perioden 28-
15 Kapittel 6: Stimulerende stoffer Amfetamin og metamfetamin Amfetamin og metamfetamin er sentralstimulerende stoffer med svært like virkninger. Kroppen omdanner en liten del av inntatt metamfetamin til amfetamin. Metamfetamin kan finnes i blanding med amfetamin i illegale pulverstoffer som selges under navnet «amfetamin». Amfetamin er også virkestoffet i enkelte legemidler (for eksempel Elvanse og Attentin), som forskrives i behandling av ADHD. Metamfetamin er ikke registrert som legemiddel i Norge. Begge stoffene brukes i utstrakt grad som rusmiddel i Norge. Inntak av amfetaminer i rusdoser kan gi hevet stemningsleie, økt selvfølelse, redusert kritisk sans, undertrykket søvnbehov og uro. Forvirring, tankeforstyrrelser, sanseforvrengninger og andre psykoseliknende symptomer kan også forekomme, som regel etter mer uttalt bruk. Kroppslige virkninger av amfetaminer omfatter økt puls, blodtrykk og kroppstemperatur. I tillegg ser man motorisk uro, rastløshet og skjelvinger. På fallende rus og etter gjentatte inntak, kan sløvhet prege rusen. Figur 9 viser forekomsten av amfetamin og metamfetamin i blodprøver fra obduksjoner i perioden 28-. Det som er angitt som «amfetamin» i figuren er antall blodprøver der amfetamin er funnet alene (dvs. metamfetamin ikke funnet i samme prøve) mens «metamfetamin» er antall saker der metamfetamin er påvist enten alene eller sammen med amfetamin. Fra 28 til 213 var det metamfetamin som dominerte i obduksjonsprøvene, mens fra har amfetamin blitt påvist i økende grad. Denne trenden kan skyldes at produktene som brukes inneholder blandinger der amfetamin i større grad er til stede enn tidligere. I følge Kripos beslagsstatistikk for første halvdel av var det færre metamfetaminbeslag, mens antallet amfetaminbeslag var stabilt. Amfetamin dominerer og utgjør 75 % av antall beslag og 78 % av mengden Amfetaminer Amfetamin (påvist uten at metamfetamin er påvist i samme blodprøve) Metamfetamin (påvist med eller uten amfetamin i samme prøve) Figur 9: Antall blodprøver med funn av amfetamin og metamfetamin i årene 28-
16 MDMA MDMA (metylendioksymetamfetamin), ofte kjent som ecstasy, er et rusmiddel med sentralstimulerende og hallusinogene virkninger. MDMA har virkninger som likner amfetaminer, men gir i større grad hallusinasjoner. MDMA er ikke registrert som legemiddel i Norge. Fra 28 til 212 var det svært få saker hvor MDMA ble påvist i obduksjonsblod, men de siste årene har det vært en liten økning i antall saker (figur 1). Dette kan trolig ses i sammenheng med at Kripos for tiden rapporterer at beslagene av MDMA er vel så høye og hyppige som da MDMA sist hadde en popularitetstopp på begynnelsen av 2-tallet MDMA (ecstasy) Figur 1: Antall blodprøver med funn av MDMA i perioden 28-
17 Kokain Kokain er et rusmiddel med sentralstimulerende virkninger som likner de til amfetaminene, men rusen er kraftigere og hurtigere innsettende, noe som gir en økt fare for å utvikle avhengighet. Kokain har også lokalbedøvende og karkontraherende effekter og brukes som legemiddel ved enkelte operasjoner i øre-, nese- og halsområdet. Kokain brytes raskt ned i kroppen og kan påvises i blod kun i kort tid etter inntak. Dette gjør at kokain sjelden gjenfinnes i blod, noe som reflekteres i antallet blodprøver fra obduksjoner med funn av kokain. Påvisningsgrensen for kokain ble senket i 212, og dette forklarer noe av økningen av påviste saker fra til 212. I 216 ble kokain påvist i blodprøver fra obduksjon i noe flere saker enn foregående år sett i forhold til den samtidige økningen i antallet obduksjoner (figur 11). I ble det påvist kokain i noe færre saker enn i Kokain Figur 11: Antall blodprøver med funn av kokain i årene 28-. Påvisningsgrensen for kokain ble senket i 212 og dette forklarer noe av økningen fra til 212
18 18 Kapittel 7: Nye psykoaktive stoffer (NPS) NPS er en samlebetegnelse for syntetisk fremstilte stoffer som lages i laboratorier utenfor den tradisjonelle, lovlige legemiddelindustrien. Disse stoffene kalles også «designer drugs» og er kjemiske erstatninger for tradisjonelle rusmidler. NPS lages for å omgå narkotikalovgivningen og kalles ofte «legal highs». Stoffene kjøpes ofte via internett, og innhold og (bi)virkninger kan derfor i stor grad være ukjente. NPS omfatter til dels svært potente (sterke) stoffer som kan føre til alvorlige psykiske reaksjoner og dødelige forgiftninger. NPS er ingen ensartet rusmiddelgruppe der stoffene har liknende effekter, men den omfatter stoffer som kan virke sløvende, hallusinogent og/eller sentralstimulerende. Mange NPS har i hovedsak én av disse egenskapene, men en del stoffer kan ha flere av disse virkningene samtidig. Dette vil kunne gi uforutsigbare og farlige reaksjoner der det kan være vanskelig å behandle forgiftningen. I obduksjonsprøver fra ble det påvist NPS i 8 saker. De fleste av disse stoffene var enten fentanylderivater eller designer-benzodiazepiner, mens arylalkylaminet 5-APB ble påvist i én sak. Det utvikles jevnlig metoder for å påvise flere NPS i blod- og urinprøver. Analyserepertoaret er ikke likt fra år til år, og i enkelte saker utføres en ny laboratorieanalyse på grunn av mistanke om forgiftning av et bestemt NPS. Det er derfor ikke mulig å vise sanne trender for denne stoffgruppen. I 216 ble følgende påvist NPS i 1 saker. De fleste stoffene var designer-benzodiazepiner. Metoksetamin, et derivat av ketamin, ble påvist i én sak. Stoffene PMA og PMMA ble ikke påvist i 216 eller, noe som tyder på at bruken av disse farlige rusmidlene har gått kraftig ned i Norge. Det kan være mørketall blant annet fordi en del av stoffene vil gjenfinnes i så små mengder i kroppen at det kan være utfordrende å påvise dem. Fentanylderivater Som nevnt i kapittel 2 har svært potente syntetiske opioider ført til et stort antall overdoser i Europa og USA den siste tiden. Mange av disse nye opioidene likner på legemidlet fentanyl og kalles fentanylderivater, og de kan ha minst 5 ganger sterkere effekt sammenliknet med morfin. I følge tall fra Rättsmedicinalverket har fentanylderivater forårsaket mer enn hundre dødsfall i Sverige siden 216. Fentanylderivatene ble sett på det norske rusmiddelmarkedet første gang i oktober 216. I Norge har det vært 4 dødsfall knyttet til fentanylderivater, men mørketallene er trolig høye fordi stoffene inntas i svært lave doser og er vanskelig å påvise med dagens metoder. Overdoser forårsaket av fentanyler kan behandles med motgiften nalokson, men krever høyere doser og overvåkning over lengre tid sammenliknet med overdoser med heroin. Følgende fentanylderivater ble påvist i obduksjonsprøver i (antall saker i parentes): alfentanil (2), acetylfentanyl (1) og cyclopropylfentanyl (1). I 216 ble det påvist furanylfentanyl i én sak. «Designer-benzos» Det er etablert analysemetoder for flere benzodiazepiner som ikke er registrert som legemiddel i Norge. Noen av disse selges som legemidler i utlandet, mens andre kun er produsert med tanke på illegal omsetning. Stoffene kalles designer-benzodiazepiner. Totalt ble det påvist 3 ulike designer-benzodiazepiner i : fenazepam (1), flubromazolam (1) og etizolam (1). I 216 ble fenazepam (5) og flubromazolam (2) påvist. Det utvikles jevnlig metoder for å påvise flere designerbenzo i blod- og urinprøver.
19 Kapittel 8: Antipsykotika Antipsykotika er legemidler som brukes ved psykisk sykdom som preges av hallusinasjoner og vrangforestillinger. Det skilles mellom såkalte førstegenerasjons antipsykotika (for eksempel levomepromazin og klorprotiksen) og annengenerasjons antipsykotika (for eksempel kvetiapin og olanzapin). Første- og annengenerasjons antipsykotika har ulik påvirkning av de ulike reseptorsystemene i hjernen og noe ulik bivirkningsprofil. Førstegenerasjons antipsykotika er kjent for å gi såkalte ekstrapyramidale bivirkninger med blant annet skjelving, ukontrollerte bevegelser og uklar tale («parkinsonisme»). Ved bruk av annengenerasjons antipsykotika ser man mindre av disse bivirkningene, men mer av dempende effekter på hjernen (søvnighet og tretthet) og vektøkning. Generelt er det et vidt spekter av bivirkninger som kan forekomme ved bruk av antipsykotika, og påvirkning av hjerterytme og blodtrykk samt økt risiko for kramper/epilepsiliknende anfall er ikke uvanlig. Malignt nevroleptikasyndrom er en sjelden, men alvorlig, bivirkning som kan forekomme ved bruk av alle typer antipsykotika. Kjennetegnene er høy kroppstemperatur, muskelstivhet, svingende blodtrykk og puls, samt skjelettmuskelskade. Det er store individuelle forskjeller mellom hvilke doser av de ulike antipsykotiske legemidlene som gir bivirkninger, akutt toksisitet og dødelighet. Figur 12 viser de antipsykotika som oftest ble funnet i blodprøver fra obduksjoner i perioden 28-. I gruppen «andre» inngår antall saker der det ble påvist risperidon, proklorperazin, aripiprazol, haloperidol, flupentiksol, klozapin, zuklopentiksol eller perfenazin i obduksjonsprøven. Funnene stemmer overens med reseptregisterets oversikt over hvilke antipsykotiske legemidler som forskrives hyppigst. 25 Antipsykotika Andre Levomepromazin Klorprotiksen Olanzapin Kvetiapin Figur 12: Antall blodprøver med funn av diverse antipsykotika i perioden 28-
20 Kapittel 9: Antidepressiva Antidepressive legemidler brukes i behandling av en rekke psykiske lidelser, men først og fremst ved depresjon. Disse legemidlene kan gi en rekke uønskede bivirkninger, som kan variere mellom de ulike gruppene med antidepressiva. Trisykliske antidepressiva (TCA) (for eksempel nortriptylin og amitriptylin) er effektive legemidler, men også svært toksiske. Ved forgiftning med TCA ses hjertearytmier, kramper og dempende effekter på hjernen (sedasjon og eventuelle pustedempende effekter). Nyere antidepressiva, som selektive serotoninreopptakshemmere (SSRI) (for eksempel sertralin og citalopram) og selektive noradrenalin- og serotoninreopptakshemmere (SNRI) (for eksempel venlafaksin) er mindre toksiske og derfor ofte foretrukket som førstevalg. Serotonergt syndrom er et potensielt dødelig syndrom som kan oppstå ved inntak av høye doser med antidepressiva eller ved samtidig inntak av flere legemidler og/eller rusmidler som påvirker det serotonerge systemet i hjernen. Symptomene oppstår som regel raskt, og i alvorlige tilfeller ser man uttalt muskelstivhet, koma og høy kroppstemperatur. Uten adekvat behandling kan denne tilstanden medføre død. Figur 13 viser de vanligste antidepressiva i blodprøver fra obduksjoner i perioden 28-. I gruppen «andre» inngår antall saker det ble påvist paroksetin, fluoksetin bupropion, trimipramin, duloksetin, klomipramin eller doksepin i obduksjonsprøven. Funnene stemmer overens med reseptregisterets oversikt over hvilke antidepressiva som forskrives hyppigst Antidepressiva Andre Mianserin Sertralin Amitriptylin Venlafaksin Nortriptylin Mirtazapin Citalopram Figur 13: Antall blodprøver med funn av diverse antidepressiva i perioden 28-
21 21 Kapittel 1: Paracetamol Tabell 1 viser at paracetamol var det tredje hyppigst påviste stoffet i blodprøver fra obduksjoner i, noe som var en marginal økning fra 216 hvor paracetamol var det 4. hyppigst påviste stoffet. Paracetamol er et legemiddel med smertestillende og febernedsettende effekter. Stoffet har ingen rusvirkninger, men misbruk er observert når legemidlet inntas i høye doser i suicidal hensikt. Paracetamol har toksiske virkninger på leveren allerede i relativt lave doser, definert hos en voksen som inntak av mer enn 15 mg/kg i løpet av et døgn, noe som tilsvarer 9 gram for en person på 6 kg. Til sammenligning inneholder én reseptfri forpakning totalt 1 gram paracetamol. Toksiske doser er for øvrig betydelig lavere hos barn og hos voksne med ulike sykdommer/tilstander. Subakutte forgiftninger kan også lett oppstå hvis litt høyere doser enn anbefalt inntas over noe tid. Det er oppstått leverskade ved paracetamolforgiftning som medfører død dersom ikke adekvat behandling med motgift iverksettes tidlig nok. Mange underestimerer dessverre paracetamols toksiske potensiale, og vet ikke at forgiftning gir få eller ingen symptomer de første 1 2 timene etter inntak. Etter dette er effekten av motgift liten. Til tross for flere hundretalls innleggelser på sykehus med paracetamolforgiftning i året, er antall dødelige forgiftninger i Norge heldigvis lite. Paracetamol kan kjøpes reseptfritt på apotek, og siden november 23 har paracetamol i tillegg vært tilgjengelig for salg i dagligvarebutikker med konsesjon. Paracetamol kan forskrives av lege både alene og i kombinasjonspreparat med opioider som kodein og tramadol. Til tross for økt tilgjengelighet av reseptfri paracetamol, viser tall fra Folkehelseinstituttet at denne andelen av omsetningen har holdt seg stabil, mens andelen som forskrives er mer enn tredoblet siden begynnelsen av 2-tallet. Ved forskrivning øker faren for forgiftning, da disse pasientene kan ha kroniske smerter og bruker paracetamol i høye doser over lengre tid. De fleste konsentrasjonene av paracetamol som påvises i blodprøver fra obduksjoner ligger innenfor et såkalt normalområde, der toksiske virkninger ikke er forventet. Likevel kan paracetamolforgiftning ikke alltid utelukkes da konsentrasjonen kan ha vært betydelig høyere på et tidligere tidspunkt. I slike saker blir det opp til obdusenten å vurdere om forgiftning med paracetamol kan ha vært bidragende til døden.
22 I figur 14 ser man at antall blodprøver fra obduksjoner der paracetamol er påvist sammen med kodein har ligget relativt jevnt de siste 1 årene. I disse sakene er det grunn til å anta at et kombinasjonspreparat med kodein har blitt inntatt, da kodein svært sjelden forskrives alene i Norge. Andelen blodprøver fra obduksjoner der paracetamol er påvist uten kodein har tilsynelatende økt i samme tidsrom, og er årsaken til at paracetamol ble påvist i omkring 1 % av alle sakene de siste 3 årene Paracetamol Paracetamol (påvist samtidig med kodein i samme blodprøve) Paracetamol (påvist uten at kodein er påvist i samme blodprøve) Figur 14: Antall blodprøver med funn av paracetamol i perioden 28-
Obduksjonsstatistikk. Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag
Obduksjonsstatistikk Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag 2 Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske fag November 217 Tittel: Obduksjonsstatistikk
Obduksjonsstatistikk. Funn i blodpøver fra obduksjoner utført i perioden
2016 Obduksjonsstatistikk Funn i blodpøver fra obduksjoner utført i perioden 2000 2015 Obduksjonsstatistikk Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i perioden 2000 2015 2 Utgitt av Folkehelseinstituttet
Obduksjonsstatistikk. Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag
Obduksjonsstatistikk Funn i blodprøver fra obduksjoner utført i Avdeling for rettsmedisinske fag 2 Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske fag Februar 219 Tittel: Obduksjonsstatistikk
Forekomst av «nye» opioider i obduksjonsmateriale og utvikling over tid
Forekomst av «nye» opioider i obduksjonsmateriale og utvikling over tid https://www.rt.com/usa/389885-police-find-500mn-heroin-field/ https://www.pixabay.com Hilde Erøy Edvardsen, MSc Pharm, PhD Seksjon
Rusmiddelstatistikk. Divisjon for rettsmedisinske fag
2014 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2013 Divisjon for rettsmedisinske fag Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring
Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for ruspåvirket kjøring 2017
Avdeling for rettsmedisi Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for ruspåvirket kjøring 2017 Avdeling for rettsmedisinske fag 1 Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske
Rusmiddelstatistikk. Område for rettsmedisinske fag
2016 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2015 Område for rettsmedisinske fag Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring
Rusmiddelstatistikk Folkehelseinstituttet. Funn i blodprøver hos bilførere med mistanke om påvirkning
Rusmiddelstatistikk Folkehelseinstituttet Funn i blodprøver hos bilførere med mistanke om påvirkning 28 INNHOLD Kap 1 Innledning... 3 Ca 1 rusmiddelanalyser i blod- og pusteprøver av bilførere... 3 Alkohol
Avdeling for rettsmedisi. Rusmiddelstatistikk. Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for ruspåvirket kjøring Avdeling for rettsmedisinske fag
Avdeling for rettsmedisi Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for ruspåvirket kjøring 2018 Avdeling for rettsmedisinske fag Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske
Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2016
Avdeling for rettsmedisi Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2016 Avdeling for rettsmedisinske fag 1 Utgitt av Oslo universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske
Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2014
2015 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2014 Divisjon for rettsmedisinske fag Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring
Rusmiddelstatistikk. Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning
2013 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2012 Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt
Rusmiddelstatistikk. Divisjon for rettstoksikologi og rusmiddelforskning
21 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 29 Divisjon for rettstoksikologi og rusmiddelforskning Rusmiddelstatistikk Folkehelseinstituttet Funn i blodprøver
Funn i blodprøver hos bilførerere mistenkt for påvirket kjøring 2010
2011 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførerere mistenkt for påvirket kjøring 2010 Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt
GHB-, fentanyl- og oksykodonrelaterte dødsfall
GHB-, fentanyl- og oksykodonrelaterte dødsfall Avdeling for rettsmedisinske fag 2 Utgitt av Oslo universitetssykehus, Avdeling for rettsmedisinske fag i samarbeid med Universitetet i Oslo, Senter for rus-
Forskrevne opioider i befolkningen og blant LAR pasienter. Svetlana Skurtveit Folkehelseinstitutt SERAF, UiO
Forskrevne opioider i befolkningen og blant LAR pasienter Svetlana Skurtveit Folkehelseinstitutt SERAF, UiO LAR-konferansen 2018 Bakgrunn Smerter, angst og søvnproblemer er vanlig forekommende tilstander
Rusmiddelstatistikk. Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning
2012 Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt for påvirket kjøring 2011 Divisjon for rettsmedisin og rusmiddelforskning Rusmiddelstatistikk Funn i blodprøver hos bilførere mistenkt
Grunnkurs i rusrelatert problematikk 5. mars 2014
Grunnkurs i rusrelatert problematikk 5. mars 2014 OPIATER Avdelingsoverlege Finn Johansen Rogaland A-senter Heroin virkning og adferd - Hva er opiater? Heroin virkning og adferd - Hva er opiater? - Medikamenter
Rus i vegtrafikken Hallvard Gjerde
Rus i vegtrafikken Hallvard Gjerde Oslo Universitetssykehus Avdeling for rettsmedisinske fag Rus i vegtrafikken i Norge 1. Lover, retningslinjer og håndhevelse 2. Førere mistenkt av politiet for ruspåvirket
Bruk av rusmidler blant tilfeldige motorvognførere har blitt redusert
..7 Bruk av rusmidler blant tilfeldige motorvognførere har blitt redusert Hallvard Gjerde og Håvard Furuhaugen, Seksjon for rusmiddelforskning, Oslo universitetssykehus En nylig avsluttet studie av alkohol,
Arne Johannesen Avd. Psykisk helsevern og rus Helsedirektoratet. Rusmiddelhåndtering i kommunehelsetjenesten
Arne Johannesen Avd. Psykisk helsevern og rus Helsedirektoratet Rusmiddelhåndtering i kommunehelsetjenesten Alkoholforbruk per innbygger 15 år og over (1851-2008) i Norge Liter ren alkohol 8 Alkohol totalt
Om hurtigtester for rusmiddelanalyser og tilhørende problemstillinger
Om hurtigtester for rusmiddelanalyser og tilhørende problemstillinger Karen Raaen Roland Bioingeniør Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs hospital Prosedyre for rusmiddeltesting https://helsedirektoratet.no/lists/publikasjoner/attachments/788/prosedyrer-for-rusmiddeltesting-is-2231.pdf
Hvilken nytte har Folkehelseinstituttet av Statens vegvesens ulykkesanalyser? Hallvard Gjerde 22. september 2015
Hvilken nytte har Folkehelseinstituttet av Statens vegvesens ulykkesanalyser? Hallvard Gjerde 22. september 2015 2 Folkehelseinstituttets oppgaver Helseovervåking Epidemier Miljøhendelser Store ulykker
Når dosen er for høy eller preparatet er feil. Berit Muan Avdeling giftinformasjon Helsedirektoratet
Når dosen er for høy eller preparatet er feil Berit Muan Avdeling giftinformasjon Helsedirektoratet Uriktig legemiddelbruk hvor galt kan det gå? Sykehusinnleggelser Norsk pasientregister Dødsfall - Dødsårsaksregisteret
Komponentliste Rettstoksikologiske analyser
Oslo universitetssykehus, vdeling for rettsmedisinske fag- toksikologi, analyserer et stort antall lege- og rusmidler. Tabellen under viser komponenter som analyseres rutinemessig i biologisk materiale.
Komponentliste Rettstoksikologiske analyser
kkrediterte metoder er merket med, divisjon for rettsmedisinske fag - toksikologi, analyserer et stort antall lege- og rusmidler. Tabellen under viser komponenter som analyseres rutinemessig i biologisk
Legemiddelmisbruk i trafikken. Gudrun Høiseth Trygg trafikk 14. April 2015
Legemiddelmisbruk i trafikken Gudrun Høiseth Trygg trafikk 14. April 2015 Relative ulykkesrisiko 2 Hvordan finner vi ut om legemidler er farlige i trafikken? Kjent for alkohol i flere tiår 160 140 120
Rusmidler og trafikksikkerhet. Hallvard Gjerde. 5. april 2016
Rusmidler og trafikksikkerhet Hallvard Gjerde 5. april 2016 2 Disposisjon Litt om trafikkfarlige stoffer Hvordan bestemmes risikoen Forekomst av rusmidler ved trafikkulykker Hvilke førerfeil er sterkest
Promille Propille. Like ille. Svein R. Kjosavik. Spesialist i allmennmedisin, Ph.D. Fastlege i Sandnes Postdoktor, Stavanger Universitetssykehus
Promille Propille Like ille Svein R. Kjosavik. Spesialist i allmennmedisin, Ph.D. Fastlege i Sandnes Postdoktor, Stavanger Universitetssykehus Promille-grenser 0,0 0/00 0,2 0/00 0,4 0/00 0,5 0/00 0,8 0/00
Bakgrunn Revidering av forskrift om faste grenser
HØRINGSNOTAT Bakgrunn 1. februar 2012 ble det innført en rekke endringer i vegtrafikkloven relatert til ruspåvirket kjøring. Formålet var å øke trafikksikkerheten, og å likebehandle forbudet mot ruspåvirket
Vanedannende Legemidler
Vanedannende Legemidler Svein R. Kjosavik. fastlege i Sandnes. spesialist i allmennmedisin, ph.d. Antall personer pr 1000 som fikk utlevert et B preparat (1997) Antall personer pr 100 som fikk psykofarmaka
Vedleggstabeller til Folkehelseinstituttets rapport Narkotika i Norge
Vedleggstabeller til Folkehelseinstituttets rapport Narkotika i Norge Vedleggstabellene er tallgrunnlag for figurer i rapporten Narkotika i Norge (www.fhi.no/nettpub/narkotikainorge) Tabellene ble sist
narkotika- og dopingstatistikk 2017
Kripos Narkotika- og dopingstatistikk narkotika- og dopingstatistikk Generell saksutvikling Kripos narkotikastatistikk er en total nasjonal statistikk som inneholder både toll- og politibeslag. Etter stadig
Trygg legemiddelbruk hos eldre.
Trygg legemiddelbruk hos eldre monica.hermann@hvl.no Jaja, det er jo nesten utrolig at det går så bra som det gjør? Tall fra en norsk studie (Ebbesen, 2001) 1 av 5 dødsfall på en indremedisinsk sykehusavdeling
LAR og benzodiazepiner komplisert og kontroversielt. Christian Ohldieck Overlege Seksjonsleder LAR Helse Bergen
LAR og benzodiazepiner komplisert og kontroversielt Christian Ohldieck Overlege Seksjonsleder LAR Helse Bergen Bakgrunn Statusrapporten 2011: 41 % av landets LAR pasienter har brukt bz siste måned. 21
Cannabis. Stoffet, virkning, atferd. Rådgiver Ingrid R. Strømsvold 05.03.14
Cannabis Stoffet, virkning, atferd Rådgiver Ingrid R. Strømsvold 05.03.14 Cannabis Hva er cannabis? Ulike virkninger Ulike skadevirkninger Hva er kjemisk hasj? Figuren viser ruspåvirkningen av de forskjellige
Smertebehandling til rusmisbrukere Makter vi å gi et tilbud for denne helsevesenets pariakaste?
Smertebehandling til rusmisbrukere Makter vi å gi et tilbud for denne helsevesenets pariakaste? Seksjonsoverlege Per Egil Haavik SUS. 050213 Man må skille mellom Akutt smerte Smerte ved avansert Cancer
Retningslinjer for testing på rusmidler i urin
Overordnet nivå - Nivå 1 Plassering: 1.6.1.18.3.2.1.11 Dok.nr: D07616 Gjelder for: Hele SiV Hovedområde: Pasientbehandling Dokumenttype: Generell Utarbeidet / revidert av: Helle B. Hager Godkjent av: Helle
OMFANGET AV RUSMIDDELPÅVIRKET KJØRING HVA VET VI OM KONSEKVENSENE? Jørg Mørland Professor dr med Folkehelseinstituttet
OMFANGET AV RUSMIDDELPÅVIRKET KJØRING HVA VET VI OM KONSEKVENSENE? Jørg Mørland Professor dr med Folkehelseinstituttet Actis «Forebygg for meg» 8.4.2016 Disposisjon Hvordan vet vi om et rusmiddel er trafikkfarlig?
Nye rusmidler! Faretegn og tiltak!
Oslo kommune Helseetaten Nye rusmidler! Faretegn og tiltak! Odd Martin Vallersnes! Legeskiftleder! Spesialist i allmennmedisin! Allmennlegevakten! Oslo Legevakt! PhD-stipendiat! Avdeling for Allmennmedisin!
Fagområdet klinisk farmakologi Laboratoriemedisin. OBLIGATORISK OVERGANGSKURS FOR SPESIALITETEN I RUS- OG AVHENGIGHETSMEDISIN, Tromsø 3.
Lena Aronsen Fagområdet klinisk farmakologi Laboratoriemedisin OBLIGATORISK OVERGANGSKURS FOR SPESIALITETEN I RUS- OG AVHENGIGHETSMEDISIN, Tromsø 3.juni 2015 2 Testing av biologisk materiale??? Laboratorieprøver
Narkotika- og dopingstatistikk 2010
Narkotika- og dopingstatistikk 2010 Denne versjonen gir en oversikt over antall beslag og beslaglagt mengde narkotika i 2010 fordelt på de største stofftypene. Fullstendig statistikk med analyser og distriktsvis
Rusmiddelforgiftninger på legevakt The European Drug Emergencies Network (Euro-DEN)
Rusmiddelforgiftninger på legevakt The European Drug Emergencies Network (Euro-DEN) Odd Martin Vallersnes! Legeskiftleder! Spesialist i allmennmedisin! Allmennlegevakten! Legevakten i Oslo! PhD-stipendiat!
Akutte rusmiddelforgiftninger
Oslo kommune Helseetaten Akutte rusmiddelforgiftninger Odd Martin Vallersnes Legeskiftleder Spesialist i allmennmedisin Allmennlegevakten Oslo Legevakt PhD-stipendiat Avdeling for Allmennmedisin Universitetet
Nye rusmidler tegn og symptomer
Nye rusmidler tegn og symptomer Odd Martin Vallersnes Spesialist i allmennmedisin, PhD Førsteamanuensis Avdeling for allmennmedisin Universitetet i Oslo Legeskiftleder Legevakten i Oslo Allmennlegevakten
Førerkort og medisiner
Førerkort og medisiner Propille er like ille som promille Førerrett er ikke en menneskerett! Roar Dyrkorn Spes i allmennmedisin og klinisk farmakologi Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs Hospital
LITEN PILLE KAN VELTE PASIENTEN
LITEN PILLE KAN VELTE PASIENTEN FARMASØYT FRANK JØRGENSEN SJUKEHUSAPOTEKET I BERGEN Stasjoneringssted: Voss sjukehus og medisinsk avdeling, HUS 03.03.15 INVOLVERTE LEGEMIDDELTYPER Fallrisikoen øker hos
Førarkort ein menneskerett? v/assisterande fylkeslege Jacob Andersen
Førarkort ein menneskerett? v/assisterande fylkeslege Jacob Andersen Førarkortklassar Gruppe 1 eller dei låge klassane - Allmenne transportbehov det næraste vi komer på ein «menneskerett! AM145 Moped,
Forslag til ny forskrift om faste grenser for påvirkning av andre berusende eller bedøvende stoffer enn alkohol.
Høringsnotat Bakgrunn Vi viser til proposisjon 9 L (2010-2011) og endringslov 17. desember 2010 nr. 91 om endringer i vegtrafikkloven relatert til ruspåvirket kjøring. Endringsloven er delvis satt i kraft.
Hvem er pasientene? Problematisk bruk, misbruk, avhengighet? Hvilke legemidler? 06.02.2013. Fornuftig bruk av vanedannende legemidler (B-preparater)
Fornuftig bruk av vanedannende legemidler (B-preparater) Hvem er pasientene? Svein Skjøtskift Overlege, spesialist i psykiatri Avdeling for rusmedisin, Haukeland universitetssjukehus «Avhengige» gjennom
EN ORIENTERING FRA LABORATORIET
EN ORIENTERING FRA LABORATORIET PÅVISNING AV RUSMIDLER I URIN MÅLING AV CDT I SERUM Versjon 2018 Innledning Dette heftet inneholder informasjon om våre tjenester. Kort om laboratoriet Vi er et spesiallaboratorium
Refleksjoner rundt fortolkning av rusmiddelanalyser
Refleksjoner rundt fortolkning av rusmiddelanalyser Ingebjørg Gustavsen Seksjonsleder/overlege Seksjon for klinisk farmakologi, Ullevål Oslo universitetssykehus 2 Den neste halvtimen Kort plassere rusmiddelfortolking
Rusmiddelanalyser i Norge
Rusmiddelanalyser i Norge 1 Analyse av etanol i serum tilbys av 42 laboratorier i Norge. 24 laboratorier tilbyr rusmiddeltesting utover etanol. Det er store variasjoner i hvilke analyser som tilbys ved
Legene vet ikke hvorfor noen mennesker får schizofreni, men det fins noen faktorer som øker sannsynligheten:
Pasientbrosjyrer fra BMJ Group Schizofreni Å ha schizofreni betyr at du i perioder tenker og føler annerledes enn det du vanligvis gjør. Du kan miste kontakten med virkeligheten. Tilstanden kan være skremmende
DETTE TRENGER DU Å VITE OM ALKOHOL OG CANNABIS
DETTE TRENGER DU Å VITE OM ALKOHOL OG CANNABIS ALKOHOL Alkohol er verdens mest brukte rusmiddel. Sammen med nikotin er alkohol det eneste rusmiddelet som er lovlig å bruke i Norge og de fleste andre land.
Det Europeiske overvåkingssenter for narkotika og narkotikamisbruk (EONN) presenterer med dette et utvalg av Fakta og tall fra sin:
NARKOTIKA I EUROPA FAKTA OG TALL Årsrapport for 2006 om narkotikasituasjonen i Europa og Statistiske opplysninger 2006 Sperrefrist: kl. 11.00 CET 23.11.2006 Det Europeiske overvåkingssenter for narkotika
Medisinske og psykiske effekter av cannabis. Lege Jørgen G. Bramness
Medisinske og psykiske effekter av cannabis Lege Jørgen G. Bramness Kort om stoffet cannabis Framstilles av cannabis sativa Marihuana (bhang) - tørkede blader Hasjisj (ganja, charas) - tørkede pressede
forskrivning, varseltrekant,
Vanedannende legemidler forskrivning, varseltrekant, førerkort og regler for å ta med slike legemidler på reise. Steinar Madsen Eksepmpler på vanedannende legemidler Reseptklasse A: Morfin, fentanyl, oksykdon,
RUSMIDDELTESTING, HURTIGTESTER ELLER LCMS
RUSMIDDELTESTING, HURTIGTESTER ELLER LCMS Ketil Arne Espnes Spes i allmennmedisin og klinisk farmakologi Overlege, avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs Hospital Prøvemateriale Blod Substanser påvises
Schizofreni er en alvorlig psykisk lidelse som årlig rammer nordmenn.
Schizofreni Schizofreni er en alvorlig psykisk lidelse som årlig rammer 500-600 nordmenn. Hva er schizofreni? Sykdommen debuterer vanligvis tidlig i livet (15 35 år), og fører ofte til problemer med utdanning,
Akuttpsykiatri LIS 1 kurs Overlege Nora Vaag Miller
Akuttpsykiatri LIS 1 kurs 15.3.18 Overlege Nora Vaag Miller Agenda Psykisk helsevernlov PHL Psykose Uro Suicidalitet Kr. Suicidalitet Rus Psykisk Helsevern Lov Tvang Hovedkriteriet: Alvorlig sinnslidelse
Rusmiddelforgiftninger på legevakt
Rusmiddelforgiftninger på legevakt Odd Martin Vallersnes! Legeskiftleder! Spesialist i allmennmedisin! Allmennlegevakten! Legevakten i Oslo! PhD-stipendiat! Avdeling for allmennmedisin! Universitetet i
narkotika- og dopingstatistikk 2011
Kripos Narkotika- og dopingstatistikk 211 narkotika- og dopingstatistikk 211 Narkotikastatistikken gir informasjon som belyser utviklingen med hensyn til illegal innførsel, omsetning og bruk av narkotika,
NYE CANNABISPRODUKTER KONSEKVENSER FOR BRUKERE
NYE CANNABISPRODUKTER KONSEKVENSER FOR BRUKERE Psykiatri og kognitive funksjoner Liliana Bachs Spesialist i klinisk farmakologi, phd. Divisjon for rettsmedisinske fag Folkehelseinstituttet KORT OM PLANTEN
Nye psykoaktive stoffer. Anne Line Bretteville-Jensen SIRUS
Nye psykoaktive stoffer Anne Line Bretteville-Jensen SIRUS Hva er «Nye psykoaktive stoffer»? «Nye» rusmidler som ikke er kontrollert av internasjonale avtaler, men sammenlignbare effekter med stoffer som
narkotikastatistikk 1. Halvår 2015
narkotikastatistikk 1. Halvår 215 Kripos narkotikastatistikk er en total nasjonal statistikk som inneholder både toll- og politibeslag. Første halvår er det registrert 15 21 narkotikasaker. Det er en nedgang
Rusmidlers farmakologi Hasj og amfetamin
Rusmidlers farmakologi Hasj og amfetamin Jon Mordal, lege (jon.mordal@piv.no) Rusmidler generelt Hasj og amfetamin Epidemiologi Farmakologi Konklusjon Disposisjon 1 Rusmidler Legale medikamenter Alkohol
Sovemidler og angstdempende midler
Bruk av vanedannende legemidler September 2018 Cato Innerdal kommuneoverlege Sovemidler og angstdempende midler 120 100 80 60 40 20 0 Kilde: Kommunehelsa statistikkbank 1 Sovemidler og angstdempende midler
Legemiddelassistert rehabilitering: 10 år med LAR Utgangspunkt - Status veien videre
Legemiddelassistert rehabilitering: 10 år med LAR Utgangspunkt - Status veien videre V/Wenche Haga Stiftelsen Bergensklinikkene Albatrossen 13.februar 2008 Medisinsk grunnlag Intens bruk av korttidsvirkende
Kosttilskudd -forundringspakke i pilleform
Kosttilskudd -forundringspakke i pilleform Tore Haslemo cand.pharm. PhD Kromatografi i hverdagen, 03.02.2015 Kasus Kvinnelig lege, 40 år, avga jevnlige urinprøver på grunn av tidligere rusmiddelbruk. Etter
NARKOTIKA- OG DOPINGSTATISTIKK 2016
Kripos Narkotika- og dopingstatistikk 216 NARKOTIKA- OG DOPINGSTATISTIKK 216 Generell saksutvikling Kripos narkotikastatistikk er en total nasjonal statistikk som inneholder både toll- og politibeslag.
Farmakoterapi i allmennpraksis Førerkortforskriften med fokus på medikamenter
Farmakoterapi i allmennpraksis Førerkortforskriften med fokus på medikamenter Knut Hjelmeland Overlege, spesialist i klinisk farmakologi Klinikk for laboratoriemedisin Avdeling for rettsmedisinske fag
VEDLEGG III ENDRINGER TIL RELEVANTE DELER AV PREPARATOMTALE OG PAKNINGSVEDLEGG
VEDLEGG III ENDRINGER TIL RELEVANTE DELER AV PREPARATOMTALE OG PAKNINGSVEDLEGG Mrek: Endringene i preparatomtalen og pakningsvedlegget må eventuelt senere oppdateres av de nasjonale kompetente myndighetene,
Innhold. Kapittel 4 Bruk av benzodiazepiner for søvnproblemer Behandling av søvnproblemer Slik kan du få bedre søvn...
5 Innhold Forkortelser... 11 Innledning.... 15 Kapittel 1 Hva er rasjonell bruk av benzodiazepiner og z-hypnotika?... 19 Når et gode blir et problem... 20 Behandlingskultur... 21 Veiledere og retningslinjer...
Rusmiddelanalyser. Prøvetaking, analyser og fortolkning
Rusmiddelanalyser Prøvetaking, analyser og fortolkning Oslo Universitetssykehus HF, Ullevål Klinikk for diagnostikk og intervensjon, Avdeling for farmakologi, Enhet for farmakologiske analyser Postboks
NARKOTIKA- OG DOPINGSTATISTIKK 2018
NARKOTIKA- OG DOPINGSTATISTIKK Kripos Narkotika- og dopingstatistikk NARKOTIKA- OG DOPINGSTATISTIKK Generell saksutvikling Kripos narkotikastatistikk er ein total, nasjonal statistikk som inneheld både
Sak: Journalført oppdrag mottatt ved Kripos. Dette korresponderer normalt med antall anmeldelsesnummer og antall rekvisisjoner.
Narkotikastatistikk 2004 Om statistikken Innledning Statistikken gir informasjon som belyser utviklingen med hensyn til illegal innførsel, omsetning og bruk av narkotika, legemidler og dopingpreparater.
Vanedannende medkamenter i fengsel. Nettverk fengselshelsetjeneste 18.05.2015. Egil Bjørløw Ass. fylkeslege
Vanedannende medkamenter i fengsel Nettverk fengselshelsetjeneste 18.05.2015 Egil Bjørløw Ass. fylkeslege 1 Nasjonal faglig veileder vanedannende legemidler rekvirering og forsvarlighet Kun nettversjon
Vedlegg I. Vitenskapelige konklusjoner og grunnlag for endring i vilkårene for markedsføringstillatelsen(e)
Vedlegg I Vitenskapelige konklusjoner og grunnlag for endring i vilkårene for markedsføringstillatelsen(e) 1 Vitenskapelige konklusjoner Basert på evalueringsrapporten fra PRAC- vedrørende den periodiske
NARKOTIKASTATISTIKK 1. HALVÅR 2017
NARKOTIKASTATISTIKK 1. HALVÅR 217 Kripos narkotikastatistikk er en total nasjonal statistikk som inneholder både toll- og politibeslag. Første halvår 217 er det registrert 12 8 narkotikasaker. Det er en
Psykofarmaka & hoftebrudd. Marit Stordal Bakken 24.09.15
Psykofarmaka & hoftebrudd Marit Stordal Bakken 24.09.15 Innhold Eldre og legemidler Psykofarmaka og hoftebrudd Forskningsresultater I+II Klinisk betydning I+II Diskusjon Sårbarhet Aldersforandringer Sykdomsforandringer
Cannabis. - Hva er Cannabis? - Ulike virkninger. - Ulike skadevirkninger. - Toleranse og avhengighet. - Syntetiske cannabinoider
s3 Cannabis Grunnkurs rus 2012 Spesialkonsulent Silje Lill Rimstad, Kompetansesenteret rus- region vest Stavanger - Hva er Cannabis? - Ulike virkninger - Ulike skadevirkninger - Toleranse og avhengighet
Førerkort og medisiner
Førerkort og medisiner Propille er like ille som promille Førerrett er ikke en menneskerett! Roar Dyrkorn Spes i allmennmedisin og klinisk farmakologi Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs Bakgrunn
Den globale overdoseepidemien - fokus på potente opioider
Den globale overdoseepidemien - fokus på potente opioider Thomas Clausen Senterleder - SERAF Professor (Dr. med) thomas.clausen@medisin.uio.no http://www.med.uio.no/klinmed/forskning/sentre/seraf/publikasjoner/rapporter/2014/
Referanseområdeprosjekt
Psykofarmakologisk Avdeling, Diakonhjemmet Sykehus Referanseområdeprosjekt 2005-2008 Samarbeidsprosjekt med Klinisk Farmakologisk Avdeling ved St.Olavs Hospital Prosjektleder ved Prosjektgruppe: Magnhild
Psykofarmaka & hoftebrudd. Marit Stordal Bakken 16.11.15
Psykofarmaka & hoftebrudd Marit Stordal Bakken 16.11.15 Innhold Eldre og legemidler Psykofarmaka og hoftebrudd Forskningsresultater I+II Klinisk betydning I+II Diskusjon Sårbarhet Aldersforandringer Sykdomsforandringer
Vanedannende legemidler i allmennpraksis problemer og dilemmaer
Vanedannende legemidler i allmennpraksis problemer og dilemmaer Farmasidagene, 6. november 2014 Ivar Skeie Spesialist i allmennmedisin, PhD Sykehuset Innlandet Senter for rus og avhengighetsforskning,
Bruk av sentralstimulerende midler Utviklingstrekk. Astrid Skretting Statens institutt for rusmiddelforskning
Bruk av sentralstimulerende midler Utviklingstrekk Astrid Skretting Statens institutt for rusmiddelforskning Kunnskapskilder Survey undersøkelser Prøver fra bilførere Kommuneundersøkelsen Sprøytemisbrukere
narkotika- og dopingstatistikk 2014
Kripos Narkotika- og dopingstatistikk 214 narkotika- og dopingstatistikk 214 Kripos narkotikastatistikk er en total nasjonal statistikk som inneholder både toll- og politibeslag. Antallet narkotikasaker
«Rusmiddelanalyse i et klinisk perspektiv. Hvor står vi i dag?»
«Rusmiddelanalyse i et klinisk perspektiv. Hvor står vi i dag?» ph.d., spesialist i voksenpsykiatri overlege ved Avdeling for rus- og avhengighetsbehandling, Sørlandet sykehus, Kristiansand. Oslo 05.04.2017
Førerkort og medisiner
Førerkort og medisiner Propille er minst like ille som promille Førerrett er ikke en menneskerett! Roar Dyrkorn Spes i allmennmedisin og klinisk farmakologi Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs Bakgrunn
Farmasøytens bidrag til riktig bruk av vanedannende legemidler erfaringer fra klinisk farmasi
Farmasøytens bidrag til riktig bruk av vanedannende legemidler erfaringer fra klinisk farmasi Hilde Frøyland, klinisk farmasøyt i psykiatri Diakonhjemmet Sykehusapotek Farmasidagene 6. november 2014 1
Førerkort og medisiner
Førerkort og medisiner Propille er like ille som promille Førerrett er ikke en menneskerett! Roar Dyrkorn Spes i allmennmedisin og klinisk farmakologi Avdeling for klinisk farmakologi St. Olavs FØREREN
NEI TAKK CANNABIS HASJ - MARIHUANA - HASJOLJE
NEI TAKK CANNABIS HASJ - MARIHUANA - HASJOLJE HVA ER CANNABIS? Cannabis er det mest brukte narkotiske stoffet i Norge, og er på verdensbasis det mest utbredte ulovlige rusmidlet når det gjelder både dyrking
Kjørefarlige legemidler
Kjørefarlige legemidler Knut Hjelmeland Overlege, spesialist i klinisk farmakologi Klinikk for laboratoriemedisin Avdeling for rettsmedisinske fag Oslo Universitetssykehus RELIS-kurs Legemiddelbehandling
Substitusjonsbehandling av opiatavhengige i sykehus:
Substitusjonsbehandling av opiatavhengige i sykehus: Utfordringer i møte med den opiatavhengige Medisinskfaglig rådgiver Peter Krajci Avdeling spesialiserte poliklinikker (ASP) Klinikk rus og avhengighet
Samtaler om beslutningstaking Tema. Behandlers stil, fremgangsmåte Oppgave Oppfrisking av Repetisjon og sammenfatning av pasientens
Samtaler om beslutningstaking Tema Behandlers stil, fremgangsmåte Oppgave Oppfrisking av Repetisjon og sammenfatning av pasientens motivasjon grunner for endring. Målvalg Drøfting av fordeler og ulemper
We Shall Overcome onsdag 5. desember 2012 av Bjørn Ingar Pedersen
We Shall Overcome onsdag 5. desember 2012 av Bjørn Ingar Pedersen Hva er rus? Flukt fra virkeligheten Opprør mot voksengenerasjonen og det etablerte samfunnet Snarvei til underbevisstheten Stimuli for
LEGEMIDLER HOS ELDRE NOEN BETRAKTNINGER
LEGEMIDLER HOS ELDRE NOEN BETRAKTNINGER TRENDER 50 PROSENT AV ALLE RESEPTBELAGTE MEDIKAMENTER TIL PERSONER OVER 65 ÅR ANTALL ELDRE OVER 80 ÅR DOBLES NESTE 20 ÅR HØY ALDER=POLYFARMASI KUNNSKAP UTVIKLES
Smertebehandling hos eldre
Smertebehandling hos eldre Hva er smerte? En ubehagelig sensorisk og emosjonell opplevelse assosiert med aktuell eller potensiell vevsskade, eller beskrevet som slik skade (International association for