KVALITETSPLAN for barnehage og skole i Lillesand kommune
|
|
- Dan Bakken
- 6 år siden
- Visninger:
Transkript
1 KVALITETSPLAN for barnehage og skole i Lillesand kommune
2 INNHOLDSFORTEGNELSE 1. INNLEDNING side 3-6 Prosessen Fokusområder Forankring Planens oppbygning 2. SOSIAL OG EMOSJONELL KOMPETANSE side 7-12 Dette betyr det for barnehagen Tegn på god praksis og egenvurdering Dette betyr det for skolen Tegn på god praksis og egenvurdering 3. SPRÅK side Dette betyr det for barnehagen Tegn på god praksis og egenvurdering Dette betyr det for skolen Tegn på god praksis og egenvurdering 4. ARBEID MED PLANEN side 21-22
3
4 3 INNLEDN
5 ING I Lillesand er det 13 barnehager, fire kommunale og ni private. Det er seks skoler som har ansvar for ordinær grunnskoleopplæring, fem kommunale og en privat. I tillegg har voksenopplæringen ansvar for opplæring i norsk og samfunnskunnskap, spesialundervisning for voksne, samt for grunnskoleopplæring for voksne. Hver kommunale barnehage og skole ledes av en enhetsleder som rapporterer for sin virksomhet til rådmannen gjennom sektorsjef for skole og barnehage. Tidligere har Lillesand hatt en kvalitetsplan for barnehagene ( ) og en kvalitetsplan for skolene ( ) Planene har hatt ulike satsingsområder. Nytt med denne kvalitetsplanen er at den er felles for barnehagene og skolene i Lillesand. Målet med å lage en felles plan er å oppnå større forståelse for hverandres arbeid, en mer felles retning, og fokus på hele utdanningsløpet. Det legges vekt på at alle barnehagene og skolene skal ha en felles plattform og felles utviklingsområder. 4
6 PROSESSEN Prosessen med å utvikle en ny plan for barnehager og skoler i Lillesand startet høsten Underveis i prosessen har det vært viktig å involvere ulike ledd i organisasjonen. Skole- og barnehageeier har i samarbeid med lederne for kommunale og private barnehager og skoler, hatt et særlig ansvar i prosessen. Andre ansatte i skole og barnehage, elever og foresatte har bidradd med viktige innspill. I utarbeidelse av planen har også signaler gitt fra kommunal folkehelsegruppe, vært med på å styre retningen. Det politiske miljøet har gjennom oppvekstutvalget hatt en tett og jevnlig dialog med skole-og barnehageeier gjennom hele prosessen. Gjennom å fokusere på noen prioriterte områder som skal være felles for alle enhetene i Lillesand kommune, kommuniserer skole- og barnehageeier tydelige krav og forventninger overfor barnehagene og skolene. Planen definerer felles forpliktelser og vil være viktig med tanke på oppfølging og erfaringsutveksling mellom de enkelte enhetene. Alle enheter skal utforme sine egne utviklingsmål tilpasset den enkelte enhet med utgangspunkt i den kommunale kvalitetsplanen. En kvalitetsplan for barnehage og skole er i tråd med kommunens overordnede verdigrunnlag: trygghet og livskvalitet, bærekraftig samfunnsutvikling og åpenhet og samhandling, og skal bidra til å nå visjonen om en unik, trygg og skapende kommune. FOKUSOMRÅDER Fokusområdene i Kvalitetsplanen er språk og sosial og emosjonell kompetanse. Språk og kommunikative ferdigheter er grunnlaget for samhandling og avgjørende for å oppnå faglig utvikling. Sosial og emosjonell kompetanse er nødvendig for å mestre de ulike sammenhengene vi møter i livet, både som individ og som en del av et fellesskap. Sosial og emosjonell kompetanse er viktig for å lykkes med et godt miljø som fremmer trygghet, helse, trivsel og læring for alle i barnehage og skole. 5
7 FORANKRING Til grunn for utviklingsplanen ligger nasjonale føringer gitt i Lov om barnehager, Rammeplan for barnehager, opplæringsloven og Læreplanverket Kunnskapsløftet. Andre viktige bakgrunnsdokumenter er NOU 2015: 8 Fremtidens skole. Fornyelse av fag og kompetanser, NOU 2015: 2 Å høre til Virkemidler for et trygt psykososialt skolemiljø og Stortingsmelding 19: Tid til lek og læring, bedre innhold i barnehagen. Valg av fokusområder er gjort i tråd med de føringer som ligger i Lillesand kommunes visjon og Kommuneplanen , og for å nå effektmålene i satsingen Inkluderede læringsmiljø. PLANENS OPPBYGNING For oversiktens skyld er planen delt i to hovedkapitler: sosial og emosjonell kompetanse og språk. Begge hovedkapitlene starter med målet, først for barnehagene og deretter for skolene. Kapitlene beskriver hva målet er, hva det konkret betyr for barnehageneog skolene, og hvilke tegn vi skal se på god praksis. 6
8 7 SOSIAL OG EMOSJONELL KOMPETANSE
9 MÅL I Lillesand skal alle i barnehage og skole utvikle sosial og emosjonell kompetanse for å mestre de sammenhengene de møter, både som individ og i fellesskap.
10 DETTE BETYR DET FOR BARNEHAGEN 1. Alle barn får hjelp og støtte i sin utvikling av emosjonell og sosial kompetanse. 2. Alle barn får delta i fellesskap som bidrar til allsidige og varierte erfaringer. I Rammeplan for barnehagen beskrives sosial kompetanse som det å kunne samhandle positivt med andre i ulike situasjoner. Kompetansen både uttrykkes og tilegnes i samspill med andre mennesker. Det er en nær forbindelse mellom sosial og emosjonell utvikling. Også barnets emosjonelle kompetanse tilegnes i samspill med andre mennesker. Meads speilingsteori sier at selvet dannes gjennom samhandling med andre. Vi ser og forstår oss selv ved å tolke andres reaksjoner på oss. Vi mener at selvfølelse er grunnmuren for utvikling sosial og emosjonell kompetanse. Barn med en god selvfølelse aksepterer og liker seg selv. De er lydhøre overfor egne og andres følelser og behov. De hever røsten mot urettferdighet og våger å gå sine egne veier i livet. De tar ansvar for egne feil og oppfatter kritikk på en konstruktiv måte. Ikke minst vet de at de er bra nok i kraft av den de er, og ikke gjennom det de presterer. Å utvikle en god selvfølelse er en prosess hos barnet som de ansatte i barnehagen kan gi næring til. Psykologisk atferdsviter, Petra Krantz Lindgren, peker på fem faktorer som kjennetegner en relasjonen som bidrar positivt for selvfølelsen. De fem faktorene er gjensidig respekt, empatisk lytting, voksne som viser interesse for hvem barnet er, voksne som forsøker å forstå barnets behov og voksne som tilbyr barnet både tilhørighet og selvstendighet. For at barna skal kunne mestre de sammenhengene de møter (jmf målformulering) må barna gis mulighet til å få allsidige og varierte erfaringer. Dette innebærer blant annet at personalet må legge til rette for at barna både må samarbeide med andre og arbeide og tenke selvstendig. Personalet må sørge for at barna får erfaring med å være i både små og større grupper og at de får erfaring i å samhandle med både yngre, jevnaldrende og eldre barn. Barna må få erfaring med medvirkning, ytringsfrihet og demokrati. De må få kjennskap til både nærmiljøet og det store verdenssamfunnet. Alle disse ulike og varierte erfaringene vil bidra til barns egen danningsprosess og sette dem i stand til å mestre livet og de sammenhengene de møter. 9
11 TEGN PÅ GOD PRAKSIS OG EGENVURDERING Tegn/kriterier Praksis må endres SOSIAL OG EMOSJONELL Barnehagen har en plan for hvordan KOMPETANSE I BARNEHAGE personalet kan bidra til barns utvikling av sosial og emosjonell kompetanse. Barnehagen har rutiner som sikrer at eksterne samarbeidspartnere blir kontaktet når dette anses som formålstjenlig for barnet. Personalet har tilstrekkelig kunnskap om barns utvikling av sosial og emosjonell kompetanse, til at de vet hvordan de kan hjelpe og bistå barna i de situasjoner og relasjoner de møter. Praksis må bli bedre Praksis er tilfredsstillende Praksis er god Personalet samarbeider med de foresatte omkring barnas sosiale og emosjonelle kompetanse. Personalet evaluerer sitt arbeid med sosial og emosjonell kompetanse ved bruk av metoder som inkluderer barn og foresatte. 10
12 DETTE BETYR DET FOR SKOLEN 1. Alle elever får hjelp og støtte i sin utvikling av emosjonell og sosial kompetanse 2. Alle elever får delta i fellesskap som bidrar til allsidige og varierte erfaringer. Det er en nær sammenheng mellom elevers emosjonelle og sosiale kompetanse. Men sosial kompetanse handler om de ferdighetene som elevene tar i bruk når de skal omgås andre, mens emosjonell kompetanse er elevenes evne til å gjenkjenne og regulere følelser. Sosial kompetanse beskrives i Utdanningsdirektoratets veileder Utvikling av sosial kompetanse som en grunnleggende forutsetning for at barn og unge skal kunne forholde seg til og handle i en sosial virkelighet. Sosial og emosjonell læring i skolen vil også ha nær sammenheng med god klasseledelse og gode lærer elev-relasjoner. Gjennom samspillet med klassen vil læreren kunne fremme elevenes bevissthet og kapasitet når det gjelder å regulere egne følelser og atferd, samt øke deres motivasjon for å utøve en ansvarlig og prososial atferd. Vektlegging av sosial og emosjonell læring vil være av stor betydning for relasjonene elevene imellom. Barn og unge med god sosial kompetanse prioriterer sosiale mål og utvikler positive relasjoner til medelever og lærere. De står bedre rustet til å mestre skolen som en sosial arena enn 11 barn som viser lavere grad av sosial kompetanse. De kompetente barna er vanligvis positive i sin kontakt med andre mennesker, og de blir lettere akseptert blant andre barn, unge og voksne. Sosial kompetanse er en forutsetning for verdsetting, vennskap og sosial integrering og inkludering i skolen (Nordahl 2000b). Dette er i tråd med LK-06 - Prinsipper for opplæringen - som understreker at elevene skal utvikle kulturell og sosial kompetanse som kan sikre et inkluderende sosialt fellesskap der mangfoldet anerkjennes og respekteres (Likeverdig opplæring i praksis! , s. 14). Arbeid med læringsmiljøet i skolen og en mer tydelig vektlegging av sosial kompetanse kan derfor bidra til en bedre sosial og personlig utvikling for elevene. Kvaliteten på læringsmiljøet i skolen og i klassene har en klar sammenheng med hvordan de sosiale relasjonene mellom elevene er. Dette kan ha særlig stor betydning i dagens samfunn, der barn og unge tilbringer mer tid på skolen enn tidligere. Derfor må skolen, i samarbeid med foresatte, hjelpe barn og unge inn i konstruktive sosiale utviklingsprosesser. Sosial og emosjonell kompetanse må være et bærende prinsipp dersom skolen skal bidra til å utvikle kunnskapsrike, engasjerte og kritiske borgere som er i stand til å handle sosialt i et likeverdig og demokratisk samfunn preget av mangfold. Sosial kompetanse må inngå som en selvfølgelig komponent i alle sammenhenger der barn og unge er sosialt til stede. Dette underbygges av rapporten - Fremtidens skole (Ludvigsenutvalget) gjennom forskning som viser at et læringsmiljø som oppleves trygt og bygger på gode relasjoner, er avgjørende for å støtte elevenes faglige, sosiale og emosjonelle læring og utvikling. Utvalget fremhever at når opplæringen stimulerer elevenes utvikling av metakognisjon og selvregulering, bidrar det også til elevenes læring i fagene.
13 TEGN PÅ GOD PRAKSIS OG EGENVURDERING Tegn/kriterier Praksis må endres SOSIAL OG EMOSJONELL Skolen har en plan for sosial og emosjonell KOMPETANSE I SKOLE kompetanse. Praksis må bli bedre Praksis er tilfredsstillende Praksis er god Skolen bruker verktøy for å utvikle elevenes sosiale og emosjonelle kompetanse. Skolen benytter eksterne samarbeidspartnere. Skolen kartlegger elevenes sosiale og emosjonelle kompetanse. Skolen samarbeider med foresatte om elevenes sosiale og emosjonelle kompetanse. Skolen gir underveisvurdering i forhold til sosial og emosjonell kompetanse. Skolen har tilstrekkelig kunnskap om elevens utvikling av sosial og emosjonell kompetanse, til at de vet hvordan de kan hjelpe og bistå elevene i de situasjoner og relasjoner de møter. 12
14 13
15 14
16 SPRÅK 15
17 MÅL I Lillesand skal alle i barnehage og skole utvikle språklige og kommunikative ferdigheter som grunnlag for samhandling og faglig utvikling. 16
18 DETTE BETYR DET FOR BARNEHAGEN 1. Alle barn får varierte og positive erfaringer med å bruke språket som kommunikasjonsmiddel, redskap for tenkning og uttrykk for egne tanker og følelser. 2. Alle barn får delta i et rikt og variert språkmiljø. Rammeplan for barnehagen slår fast at barnehagen skal arbeide aktivt med barns språkutvikling. Språk og sosial og emosjonell kompetanse er på mange måter gjensidig avhengige av hverandre. Utvikling av språk er viktig for samhandling med andre mennesker samtidig som språk utvikles i samspill med andre. Miljøet rundt barna har avgjørende betydning for hvordan de kan og får kommunisere med andre. Et trygt miljø med gode relasjoner kan sies å være en forutsetning for å ønske å gå inn i dialoger. I tillegg trenger man noen som lytter, og noen som gir respons på det man sier. Å lytte innebærer ikke å lete etter feil i uttale eller grammatikk eller å måle ord og begreper, men å lytte aktivt til innholdet og søke å forstå. Personalet må ha tilstrekkelig kunnskap om språk og kommunikasjon til at de kan tilby alle barn et variert, stimulerende og allsidig språkmiljø. I følge Kunnskapdepartementets temahefte om språk i barnehagen, er samvær, samtaler og deling av rike opplevelser den viktigste ressursen i barnehagen når det gjelder språkmiljø og språkstimulering. Personalet er viktige rollemodeller og bør derfor tilstrebe å benytte et variert ordforråd og ta initiativ til samtaler i daglige rutiner og aktiviteter. Også lek, bruk av rim og regler, dikt og sang, fortelling og høytlesing og utforskning av skriftspråk, er viktige bidrag i språkutviklingen. Barna bør ha tilgang til bøker av god kvalitet og stor variasjon. Både eventyrbøker, bildebøker, fagbøker, sangbøker og diktbøker bør være tilgjengelige. Personalet bør prioritere høytlesing, også for de barna som ikke selv aktivt oppsøker denne aktiviteten. 17
19 TEGN PÅ GOD PRAKSIS OG EGENVURDEING Tegn/kriterier Praksis må endres SPRÅK I BARNEHAGE Barnehagen har utarbeidet en plan for hvordan personalet kan bidra til barns språkutvikling. Praksis må bli bedre Praksis er tilfredsstillende Praksis er god Barnehagen har rutiner som sikrer at eksterne samarbeidspartnere blir kontaktet når dette anses som formålstjenlig for barnet. Personalet har god kunnskap om barns språkutvikling og legger til rette for at barn møter et rikt og variert språkmiljø. Personalet samarbeider med de foresatte omkring barnas språkutvikling. Barnehagen har en rutinebeskrivelse for iverksetting av særlige språktiltak. Personalet evaluerer sitt arbeid med språk ved bruk av metoder som inkluderer barn og foresatte. 18
20 DETTE BETYR DET FOR SKOLEN 1. Alle elever får varierte og positive erfaringer med å bruke språket som kommunikasjonsmiddel, redskap for tenkning og uttrykk for egne tanker og følelser. 2. Alle elever får delta i et rikt og variert språkmiljø. For å kunne gi barn best mulige forutsetninger for å utvikle språket sitt, må lærere i barnehage og skole ha gode kunnskaper om språkutvikling og hva som fremmer den best. Muntlige ferdigheter innebærer å skape mening gjennom å lytte, tale og samtale. Det betyr å mestre ulike språklige handlinger, lytte til andre, gi respons og være bevisst på mottakeren når en taler selv. Å kunne skrive vil si å kunne ytre seg forståelig og på en hensiktsmessig måte om ulike emner og å kommunisere med andre. Skriving er også et redskap for å utvikle egne tanker og egen læring. For å kunne skrive forståelig og hensiktsmessig må ulike delferdigheter utvikles og samordnes. Dette innebærer å være i stand til å planlegge, utforme og bearbeide tekster som er tilpasset innholdet og formålet med skrivingen. Utviklingen av skriveferdigheter gjør det mulig å gå inn i ulike skriveroller i samfunnet. Å utvikle skriveferdigheter er viktig for livslang læring og for å kunne delta aktivt i samfunnet. Å kunne lese er å skape mening fra tekst. Lesing gir innsikt i andres erfaringer, meninger, opplevelser og skaperkraft, uavhengig av tid og sted. Lesing av tekst på papir og digitalt er viktig for livslang læring, og for å kunne delta aktivt i samfunnet. Å lese handler om å kunne forstå, bruke, reflektere over og engasjere seg i innholdet i tekster. Tekster inkluderer alt som kan leses i ulike medier, ikke bare ord, men også illustrasjoner, symboler og andre uttrykksmåter. Kunnskap om hva som kjennetegner ulike typer tekster og deres funksjon, er en viktig del av lesing.
21 TEGN PÅ GOD PRAKSIS OG EGENVURDEING Tegn/kriterier Praksis må endres SPRÅK I SKOLE Skolen har en plan for språkopplæring. Praksis må bli bedre Praksis er tilfredsstillende Praksis er god Lærerne tilpasser språkopplæringen til hver enkelt elev. Læreren bruker variert litteratur i språkopplæringen. Lærerne integrerer arbeid med lese- og skrivestategier i den ordinære undervisningen i alle fag. Lærerne skaper et læringsmiljø der elever og lærere diskuterer tekst og skriving. Lærerne legger til rette for at elevene får bruke det de har lest i meningsfylte sammenhenger, muntlig og skriftlig. Lærerne benytter resultatene fra lesekartlegginger og nasjonale leseprøver til å gi konkrete tilbakemeldinger til hver enkelt elev. Resultatene drøftes på trinn-/teammøter. Lærerne drøfter i felleskap hvilke tiltak som er nødvendige, og tiltakene følges opp. Lærerne informerer foresatte om hvordan de best mulig kan støtte opp om sitt barns lese- og skriveutvikling. Skolens ledelse sørger for skolebasert utviklingsarbeid innen lesing, skriving og muntlige ferdigheter. 20
22 ARBEID MED
23 PLANEN Alle enheter skal utforme sine egne utviklingsmål tilpasset den enkelte enhet med utgangspunkt i den kommunale kvalitetsplanen. Arbeidet med kvalitetsplanen vil jevnlig være tema på ledermøter. Enhetsledere har ansvar for å gjøre innholdet i planen kjent for personalet. Enhetenes egenvurdering vil danne grunnlag for felles tiltak i sektoren. 22
24
Påstander i Ståstedsanalysen bokmålsversjon
Sist oppdatert: juni 2013 Påstander i Ståstedsanalysen bokmålsversjon Kompetanse og motivasjon 1. Arbeid med å konkretisere nasjonale læreplaner er en kontinuerlig prosess ved skolen 2. Lærerne forklarer
Rammeverk for grunnleggende ferdigheter i tegnspråk
Rammeverk for grunnleggende ferdigheter i tegnspråk Et tillegg til rammeverk for grunnleggende ferdigheter Fotograf Jannecke Jill Moursund Innhold Innledning... 3 Rammeverk for grunnleggende ferdigheter
Alteren skole Plan for kvalitetsutvikling Denne planen er laget ut fra Rana kommunes Plan for skole og kvalitetsutvikling
Alteren skole Plan for kvalitetsutvikling 2016-2019 Denne planen er laget ut fra Rana kommunes Plan for skole og kvalitetsutvikling 2013-2020. Side 1 Side 2 Side 3 Side 4 Side 5, 6 Forside. Alteren skoles
KOMPETANSEPLAN LÆRINGSVERKSTEDET DOREMI HUMLEHAUGEN BARNEHAGE
KOMPETANSEPLAN LÆRINGSVERKSTEDET DOREMI HUMLEHAUGEN BARNEHAGE 2018 2020 Innledning Som pedagogisk samfunnsinstitusjon må barnehagen være i endring og utvikling. Barnehagen skal være en lærende organisasjon
Språkmiljø, ASK i barnehagen
Språkmiljø, ASK i barnehagen «Et godt språkmiljø i barnehagen legger til rette for at alle barn får varierte og positive erfaringer med å bruke språket som kommunikasjonsmiddel, som redskap for egne tanker
PLAN FOR ET SYSTEMATISK SPRÅKTILBUD SISTE ÅR FØR SKOLESTART
1 PLAN FOR ET SYSTEMATISK SPRÅKTILBUD SISTE ÅR FØR SKOLESTART Planen er forankret i Moss kommunes økonomiplan 2011-2014: Alle barn i Moss kommunes barnehager skal fra 2011 ha et systematisk språktilbud
Kjennetegn på god læringsledelse i lierskolen. - et verktøy for refleksjon og utvikling
Kjennetegn på god læringsledelse i lierskolen - et verktøy for refleksjon og utvikling INNLEDNING Dette heftet inneholder kjennetegn ved god læringsledelse. Det tar utgangspunkt i Utdanningsdirektoratets
Årsplan for Nordre Åsen Kanvas-barnehage 2015-2017. nordreaasen@kanvas.no
Årsplan for Nordre Åsen Kanvas-barnehage 2015-2017 1 Innhold Kanvas pedagogiske plattform... 3 Kanvas formål... 3 Små barn store muligheter!... 3 Menneskesyn... 3 Læringssyn... 4 Kanvas kvalitetsnormer...
HANDLINGSPLAN FOR BARNEHAGEN 2013-2017. Alle skal ha minst en opplevelse av mestring hver dag
HANDLINGSPLAN FOR BARNEHAGEN 2013-2017 Alle skal ha minst en opplevelse av mestring hver dag Barnehagens samfunnsmandat Barnehagen skal gi barn under opplæringspliktig alder gode utviklings- og aktivitetsmuligheter
Kvalitet i barnehagen
Kvalitet i barnehagen Forord Kvalitet i barnehagen er navnet på et utviklingsprogram som er utviklet og gjennomført i barnehagene i Bydel Østensjø i perioden høsten 2008 til høsten 2010. Kvalitet i barnehagen
Årsplan Gimsøy barnehage
Årsplan 2018-2019 Gimsøy barnehage Barnehagens årsplan Barnehagens årsplan bygger på nasjonale og lokale føringer, som Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver og Strategisk plan for Oppvekst 2013-2023.
Påstander i Ståstedsanalysen (bokmål)
Påstander i Ståstedsanalysen (bokmål) Hovedtema: Kompetanse og motivasjon 1. Arbeid med å konkretisere nasjonale læreplaner er en kontinuerlig prosess ved skolen 2. Lærerne forklarer elevene hva som skal
Vi bruker ofte smågruppepedagogikk, dvs. at vi deler barna inn i smågrupper sammen med en voksen.
Det er viktig for oss å ha en avdeling som er et godt og trygt sted å være for barn og dere foreldre. Barna skal bli møtt av positive voksne som viser omsorg og som ser hvert enkelt barn Vi ønsker at barna
Språkmiljø og psykososialt miljø for elever med behov for ASK
Språkmiljø og psykososialt miljø for elever med behov for ASK Et godt språkmiljø stimulerer til utvikling av språkets innhold (hva eleven uttrykker), språkets form (på hvilken måte eleven uttrykker seg),
IMPLEMENTERINGSPLAN SPRÅKLØYPER 2017 BUGØYNES BARNEHAGE
IMPLEMENTERINGSPLAN SPRÅKLØYPER 2017 BUGØYNES BARNEHAGE «Først i rekka» Heve kvaliteten i arbeid med språk, lesing og skriving. INNLEDNING: Språkløyper er en nasjonal strategi og et helhetlig løft som
Kvalitetsstigen 0-6 år
Kvalitetsstigen 0-6 år Utviklingsplan for de kommunale barnehagene i Storfjord kommune 2012-2015 1 Forord Planen er en pedagogisk og faglig kvalitetsutviklingsplan for barnehagesektoren i perioden 2012-2015.
Læreplanverket for Kunnskapsløftet
Læreplanverket for Kunnskapsløftet Prinsipper for opplæringen Prinsipper for opplæringen sammenfatter og utdyper bestemmelser i opplæringsloven, forskrift til loven, herunder læreplanverket for opplæringen,
1. Arbeid med å konkretisere nasjonale læreplaner er en kontinuerlig prosess ved skolen
Påstander i ståstedsanalysen for skoler (bokmål) Tema og påstander i fase 2 i ståstedsanalysen. ARTIKKEL SIST ENDRET: 08.03.2016 Hovedtema: Kompetanse og motivasjon 1. Arbeid med å konkretisere nasjonale
Kvalitetsplan for Balsfjordskolen
Kvalitetsplan for Balsfjordskolen Høst 2013 Vår 2017 1 Innholdsfortegnelse VISJON... 3 FORORD... 4 INNLEDNING... 5 FOKUSOMRÅDE 1: KLASSELEDELSE varme og tydelighet... 7 FOKUSOMRÅDE 2: TILPASSET OPPLÆRING
Fladbyseter barnehage 2015
ÅRSPLAN Fladbyseter barnehage 2015 Lek og glede voksne tilstede INNLEDNING Årsplanen skal sette fokus på barnehagens arbeid og målsettinger for inneværende år. Planen skal fungere som et verktøy i forhold
Verdier og mål i rammeplanene
Verdier og mål i rammeplanene ARTIKKEL SIST ENDRET: 26.10.2015 Utdrag fra Rammeplan for SFO i Bodø Mål "SFO skal: Ivareta småskolebarnas behov for variert lek og aktivitet I samarbeid med hjem og skole
Strategi for skoleutvikling og måloppnåelse
Strategi for skoleutvikling og måloppnåelse 2017-2020 Avdeling for kultur, oppvekst og skole ENEBAKK KOMMUNE Innhold 1. En helhetlig skoleutvikling med eleven i fokus...2 2. Overordnet målsetning...3 2.1
KVALITETSPLAN FOR GRUNNSKOLEN. Vedtatt av kommunestyret i Gran sak 114/16
KVALITETSPLAN FOR GRUNNSKOLEN 2017 2020 Vedtatt av kommunestyret i Gran 13.10.16 sak 114/16 INNHOLD INNLEDNING... 3 KVALITETSPLANEN: ET DOKUMENT FOR KOMMUNENS AMBISJONER OG MÅLSETTINGER FOR ELEVENES LÆRING
God læring for alle!
Pedagogisk utviklingsplan for Eidsbergskolen 2012 2016 God læring for alle! 19.09.2012 Innholdsfortegnelse: Pedagogisk utviklingsplan... 1 Innledning:... 2 Forankring i kommuneplanen for Eidsberg:... 3
Kvalitetsplan for Hafrsfjord skole
2016-2020 Kvalitetsplan for Hafrsfjord skole 1 Kvalitetsplan 2016-2020 Hafrsfjord skoles nye kvalitetsplan som gjelder fra 2016 202. Planen er forankret i Kunnskapsløftet og knyttet opp mot Stavanger kommune
UTVIKLINGSPLAN for barnehage og skole
UTVIKLINGSPLAN for barnehage og skole 2017-2020 Vedtatt i kommunestyret 25.01.2018 Søgne kommune INNHOLDSFORTEGNELSE Mål og verdigrunnlag side 3 Kjennetegn på god praksis side 4 Vurdering av måloppnåelse
Årshjul 2014/ 2015 og 2015/ 2016 3. Formål 4. Hvordan arbeide målrettet med fagområdene i årshjulet? 4. Hvordan ivareta barns medvirkning?
2015-2016 1 Del 2 INNHOLDSFORTEGNELSE Årshjul 2014/ 2015 og 2015/ 2016 3 Formål 4 Hvordan arbeide målrettet med fagområdene i årshjulet? 4 Hvordan ivareta barns medvirkning? 4 Målsetninger for periodene
BRANNPOSTEN OG LILLELØKKA BARNEHAGER. Årsplan 2014. «Vi vil gjøre hver dag verdifull» DRAMMEN KOMMUNALE BARNEHAGER
BRANNPOSTEN OG LILLELØKKA BARNEHAGER Årsplan 2014 «Vi vil gjøre hver dag verdifull» 1 DRAMMEN KOMMUNALE BARNEHAGER 2 Barnehagens plattform: Lilleløkka og Brannposten barnehage tar utgangspunkt i Lov om
Godeset skole KVALITETSPLAN
Godeset skole KVALITETSPLAN 2011-2015 1 ! Innledning Godeset skole har våren 2010 utarbeidet denne kvalitetsplanen. Planen skal være et forpliktende dokument, og et styringsredskap for skolens driftsstyre,
Innhold. Vedlegg
Vedlegg 1-2018 Innhold Læringskompetanse for fremtiden - standard for praksis i bergensskolen... 1 Standard for lesing som grunnleggende ferdighet... 2 Standard for skriving som grunnleggende ferdighet...
Enkel filosofi bak kvalitetsplanen: «Jo dyktigere vi gjør våre ansatte, jo dyktigere gjør vi vårebarn og unge i barnehage og skole».
Vi vil gjøre hver dag verdifull! Felles fokus Trygghet, omsorg og varme Glede og humor Barna skal hver dag føle og oppleve... Mestring og læring Lek og vennskap Sett og hørt BARNEHAGENS PLATTFORM: Lilleløkka
OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE OM BARNEHAGEN TILVENNING. Våre tiltak
Årsplan 2019 OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE Barnehagen skal ivareta barnas behov for omsorg og lek samt fremme læring og danning. Barnehagens innhold skal være allsidig, variert og tilpasset
STRATEGISK PLAN SELJEDALEN SKOLE Trygge, kreative og aktive elever i et stimulerende læringsmiljø.
STRATEGISK PLAN SELJEDALEN SKOLE 2012-2016 1. Skolens verdigrunnlag Visjon for vår skole: Trygge, kreative og aktive elever i et stimulerende læringsmiljø. Seljedalen skole rommer barn fra mange kulturer,
STRATEGISK PLAN SLÅTTHAUG SKOLE. 1. Skolens verdigrunnlag. 2. Skolens arbeid med elevenes faglige og sosiale kompetanse
STRATEGISK PLAN SLÅTTHAUG SKOLE 2012-2016 1. Skolens verdigrunnlag 2. Skolens arbeid med elevenes faglige og sosiale kompetanse 3. Skolens strategi for utvikling av egen organisasjon 4. Tiltaksplan for
Plan for 5-åringene i barnehagene i Tynset Kommune «Du er god nok» Nysgjerrig Vitebegjærlig Lekende
Plan for 5-åringene i barnehagene i Tynset Kommune 2016-2017 «Du er god nok» Nysgjerrig Vitebegjærlig Lekende Innledning Rammeplanens fagområder, danning, språklig- og sosial kompetanse skal fungere som
Fase 2: Egenvurdering av skolens praksis Rennesøy skule
Fase 2: Egenvurdering av skolens praksis Rennesøy skule Ståstedsanalysen er et refleksjons- og prosessverktøy og et hjelpemiddel til bruk ved gjennomføring av skolebasert vurdering (jf. 2-1 i forskriften
Oppdatert utgave: Skolens verdigrunnlag. Visjon for vår skole: Vår skoles læringssyn: Vårt læringsmiljø:
Strategisk plan for Hordvik skole 2012-2016. 1. Skolens verdigrunnlag Visjon for vår skole: En inkluderende skole med vekt på faglig og personlig utvikling, hvor trygghet, tillit og trivsel er sentralt.
Årsplan 2018 for Bekkelaget Kirkes barnehage. Versjonsnummer 6 - Fastsatt av Samarbeidsutvalget
Årsplan 2018 for Bekkelaget Kirkes barnehage Versjonsnummer 6 - Fastsatt av Samarbeidsutvalget 01.10.2018 Om årsplanen og kommunens mål for barnehagene Barnehagen skal ivareta barnas behov for omsorg og
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat. Elverum Elin Bakke-Lorentzen
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat Elverum 14.11..2013 Elin Bakke-Lorentzen FORMÅLET MED OPPLÆRINGA Opplæringa skal, i samarbeid og forståing med heimen, opne dører mot verda og framtida. Elevane
RAMMEPLAN FOR SFO Versjon
RAMMEPLAN FOR SFO 2018-2022 Versjon 010318 INNHOLD 1. Formål... 3 1.1 Overordnede mål og verdigrunnlag... 3 1.2 Bakgrunnsdokumenter... 3 2. Innhold i skolefritidsordningen... 4 2.1 Omsorg... 4 2.2 Sosial
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat FORMÅLET MED OPPLÆRINGA Opplæringa skal, i samarbeid og forståing med heimen, opne dører mot verda og framtida. Elevane skal utvikle kunnskap, dugleik og holdningar
HANDLINGSPLAN FOR ARBEID MED SOSIAL KOMPETANSE I TROMSØYSUNDET BARNEHAGER
HANDLINGSPLAN FOR ARBEID MED SOSIAL KOMPETANSE I TROMSØYSUNDET BARNEHAGER Mål: styrke barns sosiale kompetanse slik at mobbing unngås (forebyggende). Fokusområde Mål for barnet For å arbeide i retning
STRATEGISK PLAN SELJEDALEN SKOLE Trygge, kreative og aktive elever i et stimulerende læringsmiljø.
STRATEGISK PLAN SELJEDALEN SKOLE 2012-2016 Revidert juni 2013 1. Skolens verdigrunnlag Visjon for vår skole: Trygge, kreative og aktive elever i et stimulerende læringsmiljø. Seljedalen skole rommer barn
Plan for 5 åringene i barnehagene i Alvdal kommune
Plan for 5 åringene i barnehagene i Alvdal kommune 2017-2018 Grunnlag for planen Lov om barnehager med forskrifter Rammeplanen for barnehagens innhold og oppgaver med temahefter Utdrag fra Rammeplanen:
Strategiplan Saltdalsskolen Alle skal med
Strategiplan Saltdalsskolen 2019 2022 Alle skal med Vedtatt i kommunestyret i sak 92/18, 12.12.18 Innhold Forord... 2 1. Bakgrunn for strategiplan... 3 2. Hovedmål... 4 3. Satsingsområder for Saltdalsskolen...
Årsplan Ballestad barnehage
Årsplan 2018-2019 Ballestad barnehage Barnehagens årsplan Barnehagens årsplan bygger på nasjonale og lokale føringer, som Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver og Strategisk plan for Oppvekst 2013-2023.
Sammen Barnehager. Mål og Verdier
Sammen Barnehager Mål og Verdier Kjære leser Rammeplan for barnehager legger de sentrale føringene for innholdet i alle norske barnehager. Hensikten med dette dokumentet er å fortelle våre brukere, medarbeidere
Kvalitetsplan for SFO i Porsgrunn kommune
Kvalitetsplan for SFO i Porsgrunn kommune Innledning Jf. opplæringsloven 13-7 skal alle kommuner ha et tilbud om skolefritidsordning før og etter skoletid for elever på 1.-4.årstrinn, samt for elever med
STRATEGISK PLAN BØNES SKOLE
STRATEGISK PLAN BØNES SKOLE 2012-2016 1 1. Skolens verdigrunnlag Bergen kommunes visjon for skole er: «Kompetanse for alle i mulighetenes skole» Våre verdier: Likeverd Respekt Utfordring Mestring Stikkord
Formål og hovedområder engelsk Grünerløkka skole Revidert høst 2016
Formål og hovedområder engelsk Grünerløkka skole Revidert høst 2016 1 Formål med faget Engelsk er et verdensspråk. I møte med mennesker fra andre land, hjemme eller på reiser, har vi ofte bruk for engelsk.
SKOLEPOLITISK PLATTFORM
Holtålen Kommune Holtålen - mulighetenes kommune SKOLEPOLITISK PLATTFORM FOR HOLTÅLEN KOMMUNE Vedtatt i kommunestyret den 23.06.05, sak 24/05 - 2 - Skolene i Holtålen mulighetenes skoler. Skolene i Holtålen,
LOKAL ÅRSPLAN FOR SKOGLUND BARNEHAGE
LOKAL ÅRSPLAN FOR SKOGLUND BARNEHAGE 2016 raus - engasjert - kompetent - reflektert 1 Denne lokale årsplan for Skoglund barnehage bygger på felles Årsplan for Virksomheten Søndre Slagen barnehager 2016,
De yngste barna i barnehagen
De yngste barna i barnehagen Antallet barn i barnehagen yngre enn tre år har økt betydelig de siste årene. De yngste barna har et større omsorgsbehov og vil kreve mer tid sammen med voksne enn de større
Foreldremøte høst 2011. Kort presentasjon av rammeplan og Alle med Gamleskolen barnehages 6 fokusområder
Foreldremøte høst 2011 Kort presentasjon av rammeplan og Alle med Gamleskolen barnehages 6 fokusområder Rammeplanen Omsorg Lek Læring Sosial kompetanse Språklig kompetanse De sju fagområdene: Kommunikasjon,
-den beste starten i livet-
Verdiplakaten Jesus Kristus til nye generasjoner -den beste starten i livet- Barnehagefellesskap www.barnehagefellesskap.no 1 av 8 Den beste starten i livet Innhold Innledning Visjonen Loven, rammeplanen
Handlingsplan mot mobbing
Handlingsplan mot mobbing FOR RINGSAKER KOMMUNES BARNEHAGER Hovedmål for barnehagesektoren i Ringsaker er: «Kommunen skal bidra til at alle barn får et formålstjenlig og kvalitativt godt barnehagetilbud.»
BRANNPOSTEN OG LILLELØKKA BARNEHAGER. Årsplan «Vi vil gjøre hver dag verdifull» DRAMMEN KOMMUNALE BARNEHAGER
BRANNPOSTEN OG LILLELØKKA BARNEHAGER Årsplan 2016 «Vi vil gjøre hver dag verdifull» 1 DRAMMEN KOMMUNALE BARNEHAGER Vi vil gjøre hver dag verdifull 2 BARNEHAGENS PLATTFORM: Lilleløkka og Brannposten naturbarnehage
Årsplan Tufte barnehage
Årsplan 2018-2019 Tufte barnehage Barnehagens årsplan Barnehagens årsplan bygger på nasjonale og lokale føringer, som Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver og Strategisk plan for Oppvekst 2013-2023.
Kvalitetsplan
Kvalitetsplan 2011-2015 Kvalitetsplan 2011-15 1 Kvalitetsplan 2011-15! Innledning Denne kvalitetsplanen er utarbeidet for, og den skal være et forpliktende dokument og styringsredskap for hele n, det vil
Formål og hovedinnhold norsk Grünerløkka skole
Formål og hovedinnhold norsk Grünerløkka skole Revidert høst 2016 1 Formål Norsk er et sentralt fag for kulturforståelse, kommunikasjon, dannelse og identitetsutvikling. Gjennom aktiv bruk av det norske
Hauknes skole. Plan for kvalitetsutvikling Oktober Innhold: Side 1 Forside. Side 2 Skolen / visjon. Side 3 Grunnleggende ferdigheter
Hauknes skole Plan for kvalitetsutvikling 2016 2019. Innhold: Side 1 Forside Side 2 Skolen / visjon Side 3 Grunnleggende ferdigheter Side 4 Organisering og forankring Side 5 God vurderingskultur / Prioriterte
Hvordan jobber vi med forbygging av mobbing på småbarnsavdelingen
Hvordan jobber vi med forbygging av mobbing på småbarnsavdelingen Hvorfor mobbing skjer kan ha mange grunner og bestå av flere konflikter som er sammensatte og vanskelig å avdekke. En teori tar for seg
Tønsberg kommune. «Sammen om barna» samarbeid mellom hjem og barnehage
Tønsberg kommune «Sammen om barna» samarbeid mellom hjem og barnehage INNLEDNING Sammen om barna - samarbeid mellom hjem og barnehage, er utarbeidet både som en forventningsavklaring og som et arbeidsverktøy
Arbeidsmetode: Dagstavle: Vi bruker dagstavle i samling. Der henger det bilder av barna og hva de skal gjøre. Bilder av voksne henger også der.
PERIODEPLAN PÅ KNALL HØSTEN 2017 Tema: Å skape/bygge gode relasjoner Dagsrytme; NÅR HVA 07.15-07.30 Lunta åpner Knall og Lunta 07.30-08.30 Frokost og frilek 09.30-08.45 Rydding 08.45-09.00 Samling 09.00-09.30
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat
ELEVENS LÆRINGSMILJØ og skolens brede mandat Frode Restad 31.10.2013 FORMÅLET MED OPPLÆRINGA Opplæringa skal, i samarbeid og forståing med heimen, opne dører mot verda og framtida. Elevane skal utvikle
HANDLINGSPLAN MOT MOBBING. for Ringsaker kommunes barnehager HANDLINGSPLAN MOT MOBBING
for Ringsaker kommunes barnehager Hovedmål for barnehagesektoren i Ringsaker er: Kommunen skal bidra til at alle barn får et formålstjenlig og kvalitativt godt barnehagetilbud. I barnehagenes felles visjon
Første skisse kjerneelementer i Norsk for elever med samisk som 1. språk.
Første skisse kjerneelementer i Norsk for elever med samisk som 1. språk. Dette er en skisse til hva kjerneelementer kan være. Den viser hvor langt kjerneelementgruppen har kommet i arbeidet med å definere
Halmstad barne- og ungdomsskole. Dette er HBUS. Skoleåret 2014/15
Halmstad barne- og ungdomsskole Dette er HBUS Skoleåret 2014/15 Innledning Dokumentet er utarbeidet ved Halmstad barne- og ungdomsskole. Dokumentet er et forpliktende dokument og styringsredskap for skolens
Læreplan i fremmedspråk programfag i utdanningsprogram for studiespesialisering
Læreplan i fremmedspråk programfag i utdanningsprogram for studiespesialisering Status: Bearbeidet versjon etter høring. Fastsettes av Utdanningsdirektoratet. Om faget Fagets relevans og sentrale verdier
KVALITETSPLAN FOR STAVANGERBARNEHAGEN
STADIG BEDRE KVALITETSPLAN FOR STAVANGERBARNEHAGEN Stavanger kommune har laget en kvalitetsplan, og hensikten med denne er at det skal være en felles kvalitetsplattform for alle barnehager. Planen skal
Skolens strategiske plan
Skolens strategiske plan Innledning Skolens strategiske plan er en langsiktig plan som bygger på Bergen kommunes Plan for kvalitetsutvikling. Skolens strategiske plan skal vise hvordan Varden skole jobber
Virksomhetsplan 2014-2019
Virksomhetsplan 2014-2019 2019 Løkebergstuas årsplan er tredelt og består av: Virksomhetsplan (deles ut og legges ut på barnehagens hjemmeside) Pedagogisk årsplan m/årshjul (internt bruk, legges ut på
Ellingsrud private barnehage Årsplan
Ellingsrud private barnehage Årsplan 2016-2017 Årsplanen gir informasjon om de overordnede målene barnehagen skal jobbe for, og de tiltak barnehagen skal iverksette for å oppnå disse. Barnehagen er en
Veileder til årsplanmalen
Veileder til årsplanmalen Bærumsbarnehagen Veileder til årsplanmalen Barnehagen skal utarbeide en årsplan. I tillegg skal det utarbeides planer for kortere og lengre tidsrom og for ulike barnegrupper etter
Årsplan for Strand barnehage 2016/17. «Sola skal skinne på Strand barnehage og gi grobunn for vekst og utvikling»
«Sola skal skinne på Strand barnehage og gi grobunn for vekst og utvikling» 1 Strand barnehage Barnehagen er en av 7 kommunale barnehager i Sortland. Vi har 3 avdelinger en forbeholdt barn fra 0-3 år,
HALVTÅRSPLAN FOR FUGLAREIRET OG ANDUNGANE
HALVTÅRSPLAN FOR FUGLAREIRET OG ANDUNGANE 2017 Våren 2017 «Se på meg her er jeg» Hva sier rammeplanen! Rammeplanen sier: Barnehagens hverdag bør være preget av gode følelsesmessige opplevelser. Glede,
Skolens oppgave er å støtte hver elev slik at den enkelte opplever livet som trygt og meningsfylt
Vedlegg 1 Elevsynet i høringsutkastet Eksempler hentet fra kap 1 Gjennom opplæringen skal elevene tilegne seg verdier som gir retning for deres livsutfoldelse, og de skal forberedes til å bli kloke og
Årsplan Lundedalen barnehage
Årsplan 2018-2019 Lundedalen barnehage Barnehagens årsplan Barnehagens årsplan bygger på nasjonale og lokale føringer, som Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver og Strategisk plan for Oppvekst
Furumohaugen Familie Barnehage.
Furumohaugen Familie Barnehage. "Vi vil sette spor, og skape gode barndomsminner" 1 HVA ER EN FAMILIEBARNEHAGE?: En familiebarnehage er en barnehage der driften foregår i private hjem. Den skal ikke etterligne
Kvalitetsplan SFO i Skaun kommune. God på SFO. Vedtatt i kommunestyret 02.06.15 - ESA sak 15/1010
Kvalitetsplan SFO i Skaun kommune 2015 2018 God på SFO Vedtatt i kommunestyret 02.06.15 - ESA sak 15/1010 Innholdsfortegnelse 1 Innledning... 3 2 Fokusområder... 5 2.1 Leik... 6 2.2 Nærmiljøet... 7 2.3
Fjellsdalen skole. Strategisk plan 2012/ /2016. Fjellsdalen skole sin visjon: Læring
Fjellsdalen skole Strategisk plan 2012/2013-2015/2016 Fjellsdalen skole sin visjon: mestring trygghet Læring motivasjon samspill 1 Motivasjon: Vi ønsker å motivere hvert enkelt barn til faglig og sosial
WEIDEMANNSVEIEN BARNEHAGE en inkluderende boltreplass i et grønt miljø
WEIDEMANNSVEIEN BARNEHAGE en inkluderende boltreplass i et grønt miljø HANDLINGSPLAN MOT MOBBING Å skap et inkluderende miljø i barnehagen Å inkludere er det samme som å invitere noen inn Velkommen til
OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE OM BARNEHAGEN TILVENNING
Årsplan 2019 OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE Barnehagen skal ivareta barnas behov for omsorg og lek samt fremme læring og danning. Barnehagens innhold skal være allsidig, variert og tilpasset
Innholdsfortegnelse felles del
Innholdsfortegnelse felles del Om barnehage...2 Pedagogisk årsplan...2 Pedagogisk grunnsyn...2 Syn på barn...2 Læringssyn...2 Verdigrunnlag...3 Rammeplan for barnehagens innhold og oppgaver....3 Barns
Sammen for. kvalitet. Kvalitetsutviklingsplan for barnehagene i Bergen
Sammen for kvalitet Kvalitetsutviklingsplan for barnehagene i Bergen 2013-2016 I 1964 gikk knappe 10 000 barn i hele Norge i barnehage, i dag er tallet økt til nesten 300 000 barn. Utbyggingen av barnehageplasser
I året som kommer skal vi øke vår faglige kompetanse på lek og læring og se dette i sammenheng med de rommene vi har i barnehagen; inne og ute.
Forord Velkommen til et nytt barnehageår! Vi går et spennende år i møte med samarbeid mellom Frednes og Skrukkerød. Vi har for lengst startet arbeidet, og ser at vi skal få til en faglig utvikling for
ÅRSPLAN FRELSESARMEENS BARNEHAGER, AUGLENDSDALEN
ÅRSPLAN 2018-2019 FRELSESARMEENS BARNEHAGER, AUGLENDSDALEN VELKOMMEN Frelsesarmeens barnehager, Auglendsdalen, er en del av virksomheten Frelsesarmeens barnehager som består av til sammen 4 barnehager
Randaberg kommune 2011-2015. Kvalitet i barnehagen
Randaberg kommune KVALITETSPLAN BARNEHAGE 2011-2015 KVALITETSPLAN 2011-2015 Kvalitet i barnehagen Randaberg kommune Randaberg kommune KVALITETSPLAN BARNEHAGE 2011-2015 SIDE 2 Innhold Innledning 4 Språkmiljø
Eltonåsen skole Virksomhetsplan for. Skolen i skogen gir: Kunnskap Omsorg Glede. Satsningsområder : REGNING I ALLE FAG LESING I ALLE FAG
Virksomhetsplan for Skolen i skogen gir: Kunnskap Omsorg Glede Satsningsområder - 2017: REGNING I ALLE FAG LESING I ALLE FAG HJEM- SKOLESAMARBEID KLASSELEDELSE 1 Eltonåsen skoles plattform Ved Eltonåsen
Føringer for innhold i SFO
Føringer for innhold i SFO ARTIKKEL SIST ENDRET: 26.10.2015 Utdrag fra Stavanger kommune Kvalitetsplan for SFO 2011 2015 "Fokusområdene i Kvalitetsplan for SFO 2011 2015 er: 1. Sosial kompetanse gjennom
OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE OM BARNEHAGEN TILVENNING. Våre tiltak
Årsplan 2019 OM ÅRSPLANEN OG KOMMUNENS MÅL FOR BARNEHAGENE Barnehagen skal ivareta barnas behov for omsorg og lek samt fremme læring og danning. Barnehagens innhold skal være allsidig, variert og tilpasset
LOKAL LÆREPLAN Vestre Jakobeslv FAG: Norsk 8. klasse
LOKAL LÆREPLAN Vestre Jakobeslv FAG: Norsk 8. klasse Lærer: Tove de Lange Sødal FORMÅL MED FAGET: Norsk er et sentralt fag for kulturforståelse, kommunikasjon, dannelse og identitetsutvikling. Faget skal
TILSYNSRAPPORT barnehagebasert vurdering
TILSYNSRAPPORT barnehagebasert vurdering Barnehagebasert vurdering er et ledd i Trondheim kommunes tilsyn med barnehagene. Tilsynet er hjemlet i Lov om barnehager 8 og 16. I følge loven skal kommunen gi
PRINSIPPER FOR OPPLÆRINGEN I KUNNSKAPSLØFTET - SAMISK
PRINSIPPER FOR OPPLÆRINGEN I KUNNSKAPSLØFTET - SAMISK Prinsipper for opplæringen sammenfatter og utdyper bestemmelser i opplæringsloven, forskrift til loven, herunder læreplanverket for opplæringen, og
Kvalitetsplan for SFO
Sammen for en framtidsrettet skole Kvalitetsplan for SFO For fastlandsskolene Ramfjord skole, Reinen skole, Tromsdalen skole, Lunheim skole, Krokelvdalen skole, Skjelnan skole og Skittenelv skole. Sammen
Kvalitetsplan Skolefritidsordningen (SFO)
Herøy kommune Foreløpig utkast Herøy skole Kvalitetsplan Skolefritidsordningen (SFO) 06.09.19 Innholdsfortegnelse: 1.Innledning.s.1 2.Pedagogiske rammer..s.2 Lovverk Lek Voksenrollen 3.Voksenrollen. s.3
KRONSTAD SKOLE STRATEGISK PLAN SKOLEÅRENE På Kronstad skole er hvert barn en unik ressurs i et kunnskapsrikt og inkluderende fellesskap.
KRONSTAD SKOLE STRATEGISK PLAN SKOLEÅRENE 2014-2016 På Kronstad skole er hvert barn en unik ressurs i et kunnskapsrikt og inkluderende fellesskap. 1.Vårt verdigrunnlag: Visjon for Kronstad skole: På Kronstad
HOLEN SKOLES SOSIALE LÆREPLAN
HOLEN SKOLES SOSIALE LÆREPLAN Sosial kompetanse er grunnlag for all læring. Sosial kompetanseutvikling er en livslang prosess. Formål /hensikten med opplæringsplanen: - Å utnytte skolen som arbeidsfellesskap
Velk mmen. til nyankomne elever og deres familie
Velk mmen til nyankomne elever og deres familie Språksenteret for intensiv norskopplæring i Osloskolen Språksenteret for intensiv norskopplæring er etablert som et ressurssenter for opplæring av nyankomne
Satsningsområder. Barnehagen ønsker å fremme barns sosiale samspill og styrke den positive selvoppfatningen hos det enkelte barn.
Satsningsområder Kremmerhuset barnehage ønsker å utvikle et anerkjennende miljø og bygge gode relasjoner mellom alle i barnehagen. Barn foreldre ansatte.for å oppnå dette jobber vi med: - De Utrolige Årene