MØTEINNKALLING VILTNEMND
|
|
- Christian Amundsen
- 8 år siden
- Visninger:
Transkript
1 RAUMA KOMMUNE MØTEINNKALLING FOR VILTNEMND Møtedato: Møtestad: Rauma Rådhus møterom 415 Møtetid: Kl. 17:00-19:00 Sakliste Sak nr. Sakstittel 001/13 GODKJENNING AV MØTEBOK 002/13 REFERATSAKER 003/13 VURDERING JUSTERING AV MINSTEAREALA FOR HJORT I KOMMUNEN 004/13 MØTETIDER VILTNEMNDA 2013 Den som har lovug forfall, eller er ugild i noen av sakene, må snarest mulig melde fra til telefon , slik at varamedlemmer kan bli innkalt. Åndalsnes,
2 Rauma kommune SAKSPAPIR styre, utvalg, komite m.in. Møtedato Saknr Saksbehandler Viltnemnd /13 BRG Saksansvarlig Arkiv: K2- Arkivsaknr Brit Grønmyr Objekt: 13/197 GODKJENNING AV MØTEBOK INNSTILLING: Møteboka for Viltnemndmøtet blir godkjend utan merknadar Rauma koimnune REFERATSAKER styre, utvalg, komite m.m. Møtedato Saknr Saksbehandler Viltnemnd /13 BRG Saksansvarlig Arkiv: K2- Arkivsaknr Brit Grønmyr Objekt: 13/196 REFERATSAKER Nr Dok.id T Dok.dato Avsender/Mottaker Titte! 1 12/1383 I 02.10,201 NOAH-for dyrs 1 2 rettigheter 2 12/1576 I NOAH-for dyrs 1 2 rettigheter SKUDDPREMIE - UTETISK OG UTEN HENSIKT LOVSTRIDIG SKUDDPREMIE BØR FJERNES INNSTILLING: Referatsakene blir tekne til etterretning.
3 Fra: Jenny Rolness Sendt: Til: Kopi: Emne; Lovstridig skuddpremie bør fjernes TII fylkesmenn og kommuner Denne mailen bes videresendt til miljøvernavdeling hos fylkesmannen, og til viltforvaltning, landbruksavdeling, utmarl<skonsulent og ordfører i Icommunen. Lovstridig skuddpremie bør fjernes IVIange kommuner har skuddpremie på en rekke ailer, ofte uten annen begrunnelse enn å redusere naturlig predasjon. Dette er ifølge Direktoratet for Naturforvalning (DN) ikke i tråd med forskriften. DN har i et brev, nylig sendt til NOAH og tidligere sendt til fylkesmenn og kommuner, presisert hvordan skuddpremieordningen er ment å fungere. Brevet er vedlagt, men vi tar med et utdrag: "Skuddpremie er ment å skulle stimulere til økt jakt og fangst slik at bestander av en viltart som volder skade blir redusert. Med skade menes skade av et visst økonomisk omfang, hovedsakelig skade på næring. Det kreves dokumentasjon om at arten volder vesentlig økonomisk skade på eiendom eller næringsinteresser. Dette kan for eksempel være en rowlltart som gjør skade av vesentlig betydning på bufe og tamrein. DN ønsker også å tilføye at et argument som "økonomisk potensiale for rettighetshaverne i utleie av småviltjakt" ikke vil være tilstrekkelig for å fastsette en skuddpremieordning. Det må derfor utvises forsiktighet med å godkjenne ordninger hvor det bare er snakk om vanlig predasjon, for eksempel skade påført av kråke og mink. I tillegg til skade av økonomisk art vil bestandsforhold for vedkommende viltart være sentral i vurderingen av om det skal fastsettes en skuddpremie. Det skal ikke stimuleres til å redusere en bestand under et nivå som vil være naturlig for arten i sitt leveområde. DN vil presisere at det ikke bør innføres skuddpremie kun ut fra bestandsforhold. Enkelte steder har viltarters tilgang på menneskeskapt a^ffa\\ ført til økning av bestandene. Dette gjelder spesielt avfall på fyllinger som kan fungere som foringsplasser for en del rovviltarter, og som kan føre til at bestandsnlvået blir større enn det ellers ville ha vært. Eier, bruker eller rettighetshaver bør I rimelig utstrekning forsøke andre tiltak for å avverge skader eller redusere predasjon, før det blir innført skuddpremie."
4 På bakgrunn av dette er det oppsiktsvekkende at mange kommuner utlover skuddpremie nettopp på grunnlag av naturlig predasjon. Skuddpremie tiar liten effekt. Kråkene som en del kommuner betaler skuddpremie på i vinterhalvåret, er i hovedska trekkfugler fra øst som søker ut tii kysten om vinteren for lettere tilgang på mat. Kommuner betaler altså for å redusere bestandene av kråker fra Sverige, Finland og Russland. I hekketida holder et etablert kråkepar reviret fritt for andre kråker. Skytes det etablerte paret, åpnes reviret for yngre kråker, som krever mindre revir. Dermed kan jakta paradoksalt nok føre til en økning av den lokale bestanden. En studie fra Tyskland om kråkefuglers diett, viste at egg og fugleunger kun utgjorde 0,2 % av skjærenes og 0,1 % av kråkenes diett. < und rabenkraehe in rheinland-pfalz.htm> Erfaringer fra Varangerhalvøya viser at selv intensiv jakt på rødrev - med omlag 600 skutte rev i løpet av en fireårsperiode - ikke gav påvist økning i rypebestanden. < Negativ bestandsutvikling for en rekke arter skyldes oftest menneskelig påvirkning, men det er den naturlige predasjonen tiltakene i hovedsak settes inn mot. Studier viser at tilbakegangen for viper og andre arter knyttet til kulturlandskapet, har sammenfalt med Intensiveringen av landbruket. Rypebestandens tilbakegang tilskrives jakt og endringer i vegetasjonen. Tiltakene bør settes inn mot den egentlige årsaken til artenes tilbakegang, fremfor å gå veien om desimering av andre arter som hører til i faunaen. Et natursyn som går på at andre arter skal vike for å bøte på skader forvoldt av mennesker, bør ikke støttes med kommunale midler i form av skuddpremie. Ifølge DN er det Ikke slik skuddpremieordningen skal fungere. NOAH ønsker å følge opp dette, og ber i den forbindelse om tilbakemelding fra fylkesmennene på hvordan skuddpremieordningen praktiseres i de ulike fylkene. På forhånd takk. Vennlig hilsen for NOAH - for dyrs rettigheter Jenny Rolness
5 DIREKTORATET FOR NATURFORVALTNING NOAH - for dyrs rettigheter Osterhausgate OSLO Att. Jenny Rolness Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar); Dato: 2012/13829 NAT-FR-TST Arkivkode; Skuddpremie Direktoratet for naturforvaltning (DN) viser til e-post av 2. oktober 2012 om ordningen med skuddpremie. I henhold til lov 29. mai 1981 nr. 38 om jakt og fangst av vilt (viltloven) 51 kan skuddpremie bare fastsettes for viltarter som har jakttid og som gjør skade. Skuddpremie er ment å skulle stimulere til økt jakt og fangst slik at bestanden av en viltart som volder skade bur redusert. Med skade menes skade av et visst økonomisk omfang, og hovedsakelig skade på næring. Det kreves dokumentasjon om at arten volder vesentlig økonomisk skade på eiendom eller næringsinteresser. Dette kan for eksempel være en rowiltart som gjør skade av vesentlig betydning på bufe og tamrein. DN ønsker også å tilføye at et argument som "økonomisk potensiale for rettiglietshaveme i utleie av småviltjakt" ikke vil være tilstrekkehg for å fastsette en skuddpremieordning. Det må derfor utvises forsiktighet med å godkjenne ordninger hvor det bare er snakk om vanlig predasjon, for eksempel skade påført vilt av kråke og mink. 1 tillegg til skade av økonomisk art vil bestandsforhold for vedkommende viltart være sentral i vurderingen av om det skal fastsettes en skuddpremie. Det skal ikke stimuleres til å redusere en bestand under et nivå som vil være naturlig for arten i sitt leveområde. DN vil presisere at det ikke bør mnføres skuddpremie kun ut fra bestandsforhold. Enkelte steder har viltarters tilgang på menneskeskapt avfall ført til økning av bestandene. Dette gjelder spesielt avfall på lyllinger som kan fungere som foringsplasser for en del rovviltarter, og som kan føre til at bestandsnivået blir større enn det ellers ville ha vært. Eier, bruker eller rettighetshaver bør i rimelig utstrekning å forsøke andre tiltak for å avverge skader, ellerreduserepredasjon før det blir innført skuddpremie. Jakt- og fangstutøvelsen skal foregå i henhold til gjeldende regelverk selv om det er fastsatt skuddpremieordning. I henhold til forskrift 22. mars 2002 om utøvelse av jakt, felling og fangst 35 skal avliving av vil som er fanget levende skje sikkerhetsmessig forevarlig og på en slik måte at viltet ikke utsettes for unødig lidelse. Fugl kan avlives med et kort kølle og nakkeslag. Besøksadresse: Telefon: VIdeokonf: Internett: Saksbehandler: Tungasletta Tonje Stubsjøen Kvaiøy Postadresse: Teleføks: E-post: Telefon: Postboks 5672 Sluppen Postmottak@dirnat.no N-7485 Trondheim
6 DIREKTORATET FOR NATURFORVALTNING Norek rødliste for arter 2010 er en vurdering av arters risiko for utdøing. Vurderingene i denne lista er basert på Den internasjonale naturvernorganisasjonen (lucn) sine kriterier. Arter som står i fare for å dø ut fra norsk natur blir kalt truete arter. Gaupe er oppført som sårbar (VU), samtidig ligger gaupebestanden i dag over bestandsmålet som Stortinget har satt om 65 årlige ynglinger. For å regulere gaupebestanden er det i henhold til forskrift 1. mars 2012 nr. 190 om jakt- og fangsttider samt sanking av egg og dun for jaktsesongene fra og med 1. april 2012 til og med 31. mars 2017 åpnet for kvotejakt av gaupe. Det betyr at jakt kun vil være tillatt i de områder der rovviltnemnda har fastsatt kvote eller tillatt kvotefrijakt på gaupe, jf forskrift 18. mars 2005 nr. 242 om forvaltoing av rovvilt. Selv om det kan fastsettes skuddpremie for gaupe, vil det ikke kunne tas ut flere enn fastsatt kvote. Kysteel er ikke regulert av lov om jakt og fangst av vilt, men sorterer under Fiskeridirektoratet. Med hilsen Direktoratet for naturforvaltning Dette dokumentet er elektronisk godkjent og har derfor ingen signatur Roar Skuterud e.f seksjonssjef Tonje Stubsjøen Kvaløy 2
7 Skuddpremie - uetisk og uten hensikt NOAH vil med dette vise til dokumentasjon som tyder på at kråker, skjærer, rev, måker og andre arter som er utsatt for skuddpremie, ikke kan påvises å gjøre den skaden som er antatt Skuddpremie på Icråker og slqærer- studie om fuglenes diett Vitenskapehge studier fra den tyske delstaten Rheinland-Pfalz fra 1994, tyder på at skjærer og kråker ikke er de predatorene som mange tror. Studiene viser at skjærenes og kråkenes diett i området består av henholdsvis 90,9 % og 83,4 % leddyr/insekter, og bare henholdsvis 0.2 % og 0,1 %fiigleuqgerog egg. Resten av dietten består av særlig meitemark, frø, kom og bær. Rester av småvilt kumie ikke påvises. Rapporten fra Rheinland-Pfalz konkluderer med at effektiv beskyttelse av tmede arter bare kan oppnås gjennom storskala bevaring av deres leveområder. Rapporten i sin helhet kan leses her und rabenkraehe in_rfaeinland-pfatz.htm En del av den norske hekkebestanden av kråker trekker sørover kontinentet og til de britiske øyer om høsten. På samme måte trekker kråker helt fi^ Russland mot vest og sørvest om vinteren, for å finne snøfrie områder langs kysten. Kråkene som skytes i vinterhalvåret og som kommunene betaler skuddpremie for, kan derfor være kråker fi^ andre deler av Europa. Ifølge ornitologer har kråkebestanden vært nokså stabil i Skandinavia de siste hundre årene, mens bestanden av bl.a. viper har vært i kraftig tilbakegang siden 1980-tallet - en tilbakegang som faller sammen med intensiveringen av jordbruket. Flere rapporter peker på at nedgangen i bestandene av arter knyttet til kulturlandskapet har sammenheng med intensiveringen av jordbruket Det henvises til noen slike rapporter nederst Skuddpremie på måker - undersøkelse vedrørende parasitter i fiskevann og måkers diett Skuddpremie på måker er heldigvis lite utbredt. \^ legger likevel ved en rapport som viser at det er god grunn til å avstå fi^ dette. Rapporten stammer fi^ professor Reidar Borgstrøm ved Universitetet for Miljø- og Biovitensk^. Den beskriver forskning fra Hardangervidda, som konkluderer med at måker ikke har betydning for parasittinfeksjon hos ørret i fiskevann. Borgstrøm skriver at han har undersøkt innvollene på tusenvis av ørret, uten å finne parasitter som kan tilskrives måker. Det ble ikke funnet spor av rypekyllinger i dietten til fiskemåker, som var den arten som ble imdersøkt. Flere måkearter er rødlistet, og de øvrige artene har vist lokal tilbakegang flere steder. Årsaken er antatt å være næringsvikt som følge av overfiske. Skuddpremie på rev - erfaringer fra Varangerhalvøya
8 Påstanden om at rødrev og andre rovdyr er skyld i nedgangen i rypebestanden, lar seg ikke dokumentere verken av forskning eller statistikk. Tvert imot viser tabeller fra Statistisk Sentralbyrå at antall felte rever har vært stabilt de siste 25 årene, mens antall felte ryper har hatt en sterkt nedadgående kurve. Dette viser at rypebestanden er påvirket av andre faktorer enn revebestanden. Mange tar til orde for å frede rypene. Dessverre er det en tendens til at kommuner og jegerorganisasjoner i stedet oppfordrer til økt jakt på rødrev og andre rovdyr, i den tro at det vil øke utbyttet for jegerne. Erfaringer fra Varangerhalvøya viser at skuddpremie på rev har liten effekt på rypebestanden. I en fireårsperiode ble det drevet intensiv jakt på rødrev i forbindelse med et fjellrevprosjekt. Til tross for at det ble drept ca. 600 rødrever, kunne det ikke påvises at dette hadde innvu-kning på rypebestanden, ifølge Finnmarkseiendommen. Dette står omtalt i en artikkel i Harstad Tidende, : «Skuddpremie nytter lite» Et forsøk fi^ Hedmark viste at systematisk, intensiv og lønnet jakt på mindre rovdyr i et avgrenset område, førte til at rypejegeme som jaktet i området i gjennomsnitt skjøt ei rype ekstra annenhver dag. Det må altså en systematisk utryddelse av rovdyr til for å sikre menneskelige jegere litt større jaktutbytte. Det sier seg selv at en slik fremgangsmåte er etisk og økologisk forkastelig, og heller ikke gjennomførbar. Fjerning av arter som har sin faste plass i naturen vil dessuten føre til at andre arter overtar, med ukjente følger for natiu'en. Skuddpremie - et gufs fra fortiden Skuddpremie er en følge av et foreldet syn på dyr og nahir. Arter forfølges og drepes kim 1 den hensikt å ta livet av flest mulig, ofte primært for å øke jegernes jaktutbjtte. Det er et paradoks at kommuner premierer jegere for å jakte på dyr som de har egeninteresse av å drepe. Skuddpremie er sterkt kritisert av natur- og dyrevernorganisasjoner, og er dårlig Hkt også av Direktoratet for Naturforvaltning. Skuddpremie medfører ikke bare økt jaktpress, men også forringet stams for artene som forfølges, og økt fare for skadeskyting og lidelser. Avliving av kråker i fangstbur foregår f.eks. ved at fiiglene slås ihjel, gjeme i påsyn av andre fugler, før de graves ned eller brukes som åte for andre arter som det er skuddpremie på. Skuddpremie bidrar til å avlede oppmerksomheten fi^ andre tiltak som kunne hatt effekt. NOAH oppfordrer kommimene til å avstå fra skuddpremie, og heller bruke midlene som spares på dette til å sette fokus på effektive vemetiftak - i første rekke rettet mot artenes leveområder og livsgrunnlag. Vennlig hilsen for NOAH - for dyrs rettigheter Jenny Rolness Rapporter om viper og andre arters tilbakegang I sammenheng med jordbruk og fangst:
9 Tellinger av viper i Rogaland de siste 15 årene viser at nedgangen er klart størst på dyrka marie Samtidig med vipetellingene er også fimn av storspove og tjeld notert, og for begge artene er det registrert nedgang de siste 8-9 årene. Begge artene tilhører kulturlandskapet på Jæren og finnes ofte sammen med vipa. (Fylkesmannen i Rogaland.) Rapporten "Common birdstudy reveals further decline of Europe's farmland birds " omhandler vipebestandens tilbakegang i Europa. En analyse av 124 av Emopas vanhge fiiglearter viser at over en 26-års periode har 56 arter (45 %) gått tilbake i 20 europeiske land. Halvparten av artene som har vist størst tilbakegang er knyttet til jordbruksland. Rapporten "European Union Management plan " peker på at at nedgangen i vipas imgeproduksjon helt eller delvis er forbimdet med intensiveringen av jordbruket, og konkluderer med at intensivt jordbruk utgjør en høy trussel mot vipa. Også i øst-europeiske land har vipa hatt en negativ bestandsutvikling i takt med intensiveringen av jordbruket Rapporten trekker også fi-em fangst av viper som en tmssel viper blir århg skutt innenfor EU - dette er det kjente antallet, og omfatter ikke jakten som foregår i Russland og andre øst-europeiske land. HQAH-for dyrs rctliglieter * Osterha^-sg^te '.2. G183 Osio Tlf.; Org.nr,: SIG KoRtmffj?a?a.D
10 Notat til Odda kommune Utarbeidd av Professor Reidar Borgstrøm Epost: reidar.borgstrom(fl),umb.no Institutt for naturforvaltning Universitetet for Miljø- og Biovitskap Odda kommune Opheimsgata ODDA UMB/As 11 juni 2011 Ekstraordinær jakt på fiskemåse i Røldal statsallmenning Eg viser til telefonsamtale og epostfrå jordbrukssjef Siv Marislett Sekse den 9. juni, der eg fekk førespumad om å gje ein uttale med omsyn til søknaden frå Røldal ^ellstyre om innføring av ekstraordinær jakttid på fiskemåse. Grunngjevinga frå ^ellstyret er i) at det er ein kopling mellom nedgang i lirypebestanden og stor bestand av fiskemåse, fordi det er gjort observasjonar av måse som har forsynt seg med heile rypekull, og ii) at ^ellstyret fi^ktar at måse spreier parasittar fil aure. Fiskemåse som rypepredator Ikkje uventa har Fylkesmannen i Hordaland avslått søknaden om ekstraordinær jakttid for fiskemåse i Røldal statsallmenning. Det ville vore oppsiktsvekkjande om Fylkesmannen hadde godkjent søknaden. Så vidt eg kan sjå har fjellstyret ikkje lagt ved nokon dokumentasjon som viser korleis lirypebestanden i statsallmenningen har utvikla seg over tid. Det er heller ikkje lagt ved dokumentasjon over antal jaktdøger i statsallmenningen. Området omkring Haukeli er spesielt nemnt i søknaden med omsyn til den negative utviklinga i lirypebestanden. Det har tidlegare neppe vore stor bestand av lirype i denne delen av Røldal statsallmenning. Eg har sjølv ferdast ein del i dette området, men kun sett skarv (^ellryper). I dei lågareliggjande deler av terrenget, mot grensa til Telemark kan det kanskje vera lirype, men i denne samanhengen ville det kanskje vore naturleg å sjå på antal jegerdøgn både i Røldal statsallmenning og i naboterrenga på Telemarksida. Med den sterke hyttebygginga det har vore i mellom anna 1
11 Vågsli-Tyrveliområdet, er det rimeleg å forventa at antal jegrar har auka sterkt. Kanskje ^ellstyret skulle gjennomfiara ein analyse av bestandsutviklinga for lirype og ^ellrype i Haukeliområdet og talet på jegrar (jegerdøger)? Fiskemåse har det vore i innlandet i lange tider, noko mellom anna professor Collett skreiv om på 1870-lS90-talet (Vik 1958). I ein gjennomgang av opplysningar om førekomst av fiskemåse i innlandet oppsummerte Vik (1958) med at fiskemåse sl utbreiding er relativt uforandra i løpet av dei siste hundre åra, ja, kanskje 200 åra, men at bestanden i enkelte område kunne ha auka. Fiskemåsen er heller ikkje ny på Hardangervidda. Høst (1935) skriv at små flokkar heldt til ved til dømes Nordmannslågen og Langesjøen. Frå eg byrja å gå på vidda i 1957 har eg sjølv sett flokkar av fiskemåse ved mange av vatna. Då eg til dømes var i Nedsta Bjømavatn i 1960 var det mykje fiskemåse der. Pedersen og Karlsen (2007) peikar på at mange meiner at auken av fiskemåse langt til fjells bør koplast saman medtilbakegangeni rypebestanden fordi måsen tek rypekyllingar, men dei understrekar at det er Ute som tyder på at denne forklaringa har særleg rot i verkelegheita. Dei skriv og at det ikkje vartfixnne rypekyllingar i dietten til fiskemåse på Hardangervidda. Kosten var samansett av løpebiller, stankelbein (myhank), sniglar og mykje anna. Det same viser mange andre diettstudier hos fiskemåse (Vik 1958). Eg veit at fiskemåse kan tafiigleungar,og også rypeungar, men fiskemåsen som hekkar ved til dømes Litlosvatn i Kvennavassdraget går mykje på myrane og et stankelbein (myhank) (eigne observasjonar). Derimot er det mange andre predatorar som til saman tek altfi*årypeegg til vaksne fiiglar (t.d. ravn, ^elhev, raudrev, røyskatt, jaktfalk, kongeørn og ellvåk). Men som Fylkesmannen og peikar på, er dette arter som saman med fiskemåse, har vore i pellet sidan "tidenes morgon", og som og har vore der i periodar med gode rypeår. Det er difor svært lite sannsynleg at det no skulle vera så mykje mindre rypebestand enn før på grunn av predasjon. Fiskemåse er i dag klassifisert som ein nær tma art på grunn av bestandsnedgangen den har hatt dei siste tiåra, og den er no plassert i den Norske Raudlista for arter i 2010 (Kålås et al. 2010). Å gje løyve til ekstraordinær felling av arten ville og av den grunn ha vore umogeleg. Fiskemåse som overførar av Jiskeparasittar Ut fi^ kopiar av korrespondansen om ekstraordinær jakttid på fiskemåse som eg har motteke fi-å Odda kommune, går det Ikkje fi:am at Røldal ^ellstyre har lagt fi-am dokumentasjon om parasittinfeksjonar i auren. 2
12 Aure her i landet kan ha mange ektoparasitter (ytre parasittar) med representantar frå til dømes hoppekreps, igler, og ulike artar haptormakk, og dessutan mange endoparasittar (indre pamsittar) som til dømes fleire artar ikter, rundmakk, krassarar og bendelmakk. Ektoparasittane har ikkje vertsskifte. Det betyr at infeksjonen i fisk ikkje er avhengig av andre mellomvertar eller vertar. Endoparasittane derimot har vertsskifte, og ofte svært kompliserte livssyklusar, der auren kan vera endeleg vert for sume, og ein av mellomvertane for andre parasittar. Skal måsen vera spreiar av aureparasittar, må den vera den endelege verten slik at parasittegg vert spreidd via avføringa til måsen. Når måseskiten havnar i vatn, kan egga klekka, og det første larvestadiet til ein parasitt kan så anten angripa ein mellomvert (t. d. snegl) eller bli eten av ein mellomvert (t.d. hoppekreps). Eg har sett på innvouane av tusenvis av aure frå Hardangervidda, men eimo ikkje sett parasittar som kan tilskrivast fiskemåse. Aure er vert for fleire bendelmakkarter som lever i tarmen, mellom anna Proteocephalus sp., Eubothrium crassum (auremakken) og Cyathocephalus truncatus (marflomakken). Måse er ikkje involvert i livssyklus for desse bendelmakkartane som alle vert kjønnsmogne ifisketarmen. Heile livssyklus foregår i vatn. Ei bendelmakkslekt, Diphyllobothrium, har aure som mellomvert og fiigl som endeleg vert. Dette gjeldfiskandmakken D. ditremum, og måsemakken, D. dendriticum, som begge har larver i cyster i bukhola hos mellom anna aure. Ved store infeksjonar av måsemakk kan fisken verta uappetittleg fordi det er så mykje cyster i bukhola, og fisken kan og verta avmagra. Høgst sannsynleg fører store infeksjonartilauka dødelegheit (Vik 1968; Halvorsen 2000). Denne parasitten er likevel i hovudsak knytt til låglandsvatn med trepigga stingsild og aure. Eg har ikkje påvist måsemakk ( ). dendriticum) i aure frk Hardangervidda. Derimot er det ein låg prevalens avfiskandmakk ( >. ditremum) i ame t. d. fi^ Kvennavassdraget, men i dei infiserte individa har eg aldri fimne eit høgt antal parasittar. Måse betyr med andre ord mmimalt i overføring av bendelmakk til aure på Vidda. Når ein fisk vert gjort opp, er det lett å koma bort i tarmveggen med knivspissen, og dermed skjera hol i tarmen. Då kan det ofte tyta ut store mengder bendelmakk, men som nevnt er dette artar som vert kjønnsmogne i aure, og fiigl er ikkje involvert i livssyklus til desse. Mange ukyndige trur likevel desse parasittane skuldast måsen, men det er som sagt feil. Røldal ^ellstyre har difor skulda fiskemåken på heilt feil grunnlag. Dersom det er mykje bendeunakk i tarmen hos aure vil det i fyrste rekkje vera eit teikn på at fisken et mykje hoppekreps (og dermed far høg infeksjon av Proteocephalus og Eubothrium), noko som kan tyda på atfiskebestandener for tett. I så fall kan bestandsreduksjon hjelpa til å redusera infeksjonen. Den tredje bendelmakkarten i auretarmen, 3
13 marflomakken, har marflo, Gammarus lacustris, som meuomvert. Auren kan i enkelte tilfelle fa høge infeksjonar når den et marflo, men eg har aldri sett dette i aure frå Hardangervidda. Ein naudsyntfiaresetaader at amen et marflo, men marflo er neppe svært vanleg i delar av Røldal statsallmenning. Den førekom ikkje i dietten til aure i t. d. det regulerte Ståvam (Meland 2008). Ut frå det som her er gjennomgått med omsyn til parasittar i aure, kan fiskemåse fiikjennast som overførar av måsemakk til aure på Vidda, og på denne bakgrunnen er det ikkje den minste gnmn til å skyta fiskemåse i Røldal statsallmenning. Den vesle førekomsten det er av fiskandmakk i aure skuldast mest sannsynleg lom og fiskender, som i motsetnad til fiskemåse greier å ta større ame. Det kan her og skytast inn at i t. d. Ståvatn er det ørekyt (Meland 2008). Ørekyt er mellomvert for reimormen, Ligula intestinalis, ein bendelmakk som vert kjønnmogen i fuglar, som t. d. fiskemåse. Ørekyten vert steril når den er infisert med X/gw/a-Iarver. Såleis bidreg mellom anna måse til at rekmtteringa til ørekytbestanden kan verta redusert, og det er jo positivt med omsyn til produksjon av aure! Ho vudkonklusj on Korkje av omsyn til forvalming av rypebestandar eller forvalting av aurebestandar i Røldal statsallmenning er det nokon som helst grunn til å gje løyve til ekstraordinær jakttid på fiskemåse. Det er svært lite sannsynleg at fiskemåse har innverknad på rypebestandane, og fiskemåsen har ingen betydning for parasittinfeksjonar i aure i statsallmenningen. Dessutan er fiskemåse ført opp i Norsk Raudliste for arter 2010 som ein nær tma art. Det vil såleis vekkja oppsikt om Odda kommune går inn for å gje løyve til ekstraordinær jakttid på fiskemåse. Litteratur Halvorsen, O Parasitter hos ferskvannsfisk. S i: Borgstrøm, R. og Hansen, L. P. (red.). Fisk i ferskvann. Et samspill mellom bestander, miljø og forvaltoing. Landbruksforlaget, Oslo. Høst, P Trekk av dyrelivet på Hardangervidda. Norsk Jæger og Fiskerforenings Tidsskrift 1935: Kålas, J. A-, Gjershaug, J. O., Husby, M., Libell, J., Lislevand, T., Strann, K.-B. og Strøm, H Fugler. S i: Kålas, J. A., Viken, A., Henriksen, S. og Skjelsetii, S. (red.). Norsk Rødliste for arter Artsdatabanken, Norge. 4
14 Meland, A Låg vasstand i Bordalsvatn sommaren 2006; mnverknad på vekst og kvalitet hjå aure {Salmo trutta). Masteroppgåve, histitutt for naturforvaltning, UMB, Ås (Finnes på fylgjande adresse: Melandpdf) Pedersen, H. C. og Karlsen, D. H Alt om rypa - biologi-jakt-forvaltning. Tun forlag, Oslo. Vik, R Fiskemåken som innlandsfugl i Norge og den betydning for overføring av bendelorm til ferskvannsfisk. Særtrykk av Jeger og Fisker (4): Vik, R Parasittiske dyr hos våre ferskvannsfisker. Sp i: Jensen, K. W. (red.). Sportsfiskerens leksikon 1. Gyldendal Norsk Forlag, Oslo. M^iskemåse i Scdshi Cinmiiidsvdtn, (.'llcnwnng \tiii\t}utfu'nning, August2008 'oto: R. Borgstrøm 5
15 Rauma kommune SAKSPAPIR styre, utvalg, komite m.m. Møtedato Saknr Saksbehandler Viltnemnd /13 BRG SaksansvarUg Arkiv: Kl- Arkivsaknr Biit Grønmyr Objekt: 13/116 VURDERING JUSTERING AV MINSTEAREALA FOR HJORT I KOMMUNEN Vedlegg: Rundskriv til hjorteviltforskrifta av februar-2012 ViltlQven-kQrrigert-innholdsfortegnelse pdf&contentdispositiQn=attachment Andre vedlegg: Kommunal hjorteviltplan Saksopplysninger: Tildelte og felte dyr for Rauma kommune D I skrivande stond manglar ein fellingsrapportar frå valda Vermedalen jaktområde, Eid/Ytre Skorgen og Voll og desse er derfor utelatae frå desse vurderingane felte desse valda tusaman 33 dyr. Ut frå figuren over ser det ut til at avskytinga i kommunen no går ned. Toppåret avskytingsmessig var 2009, og auka kvotar etter dette har ikkje ført til auka uttak av dyr. Tendensen em ser i forholdet mellom avskyting og tildeling i Rauma kommune er svært lik den generelle tendensen i fylket.
16 Tabellen under viser bestandsplanområda over år og onu*åde med retta avskyting blir vist samla bygdevis der det er naturleg. Stjerne ved fellingsprosenten antydar anna kvote enn Vald Tildeling Minsteareal i Faktisk FelUngsprosent 2012 hjorteviltplana minsteareal Medalen ,5 52,5 70 Grytten ,4 54,1* 63,1 Isfjorden jaktvald ,5* 77,1 79,6 Grøvdalen * 96,7 53,3 Hatle/Norvik ,3 66,7 57,1 Hamre/Haukeberg ,8 42,6 27,9 Eide/Indre ,3* 52,5 35 Rødven Rødvendalen ,8* 80 73,3 Sandnes og Holm ,5* 64 74,4 Mittedalen * Inn^orden * 63* 71,1 Vågstranda ,4* 60* 56,8 Måndalen * 48* 31 Småvald Isfl orden * 64* 31 Øvre romsdal * 46,7* 50 Brøstdalen * Lerheim * 100* 100 Gjerdsetbygda ,7* 45,5 54,5 Ved endring av minsteareal ( 9 i hjorteviltforskrifta) må ein bruke prosedyrane som ved forskriftsendring, noko som inneber minst 4 veker høyring ved endringsforslag. Vedtak om endringane vil da kome opp på første møte til våren, og eventuelle endringar i kvotane kan så ta utgangspunkt i dette. Dessutan er 9 i hjorteviltforskrifta viktig i denne samanhengen, da kommunen kan bruke denne heimelen til å avvike minstearealet med 50 % ved enkeltvedtak om kvotar. Den nye hjorteviltforskrifta som trådde i kraft våren 2012 har i føringane til 19 om bestandsplanar for elg og hjort har i rundskrivet kome med føringar for nøyaktigheita av bestandsplanar. Det vesentlege for denne vurderinga står på side 39: Dersom det oppstår vesentlige avvik fra det planlagte årlige totaluttaket av dyr og antallet av de ulike kategoriene, kan kommunen vedta å trekke godkjenningen tilbake. For bestandsplanområder er det avviket i bestandsplanområdet samlet som skal vurderes. Hva som er vesentlige avvik kan ikke defineres eksakt, og det vil være opp til den enkelte kommune å utvise skjønn i forhold til avvikets omfang målt opp mot planens og kommunens mål. Generelt er det slik at både en "underbeskatning" og en "overbeskatning" i forhold til planlagt årlig kvote, både i antall totalt eller for en spesifikk kjønns- eller alderskategori vil ha konsekvenser i forhold til planens måloppnåelse. Kommunen bør derfor vurdere om avvikene fører til etjaktuttak som ikke er forenelig med målsettingene til kommunen og bestandsplanen. Det må utvises en betydelig grad av skjønn fra kommunenes side i slike saker, men det antydes at avvik i størrelsesorden over 10 % normalt skal regnes som vesentlige. Det må imidlertid tas hensyn til hvor detaljert avskytingen er beskrevet i bestandsplanen. Tilsvarende vil det ikke være anledning til å overføre en større del av en "ubenyttet"
17 kvote fra ett år til et annet. Kommunene kan imidlertid godkjenne at en mindre ubenyttet kvote, her anslås samme størrelsesorden som ovenfor, overføres til neste års kvote. I bestandsplanområder som får overført fellingstillatelser til neste års kvote, følger tillatelsen det valdet som i utgangspunktet hadde rettigheten til å felle dyret. Hvis kommunen finner avvikene vesentlige skal godkjenningen av bestandsplanen trekkes tilbake. Det kan da fremmes en revidert planfor ny godkjenning i kommunen, eller kommunen kan tildele fellingstillatelser i samsvar med 21. Vurdering: I forslaget til endringar av minsteareal er det teke utgangspunkt i at kvotane no er på sitt høgaste, og at eventuelle endringar i kvotestorleik er mot lågare kvotar. Minsteareala blir derfor vurdert endra for å gi rom for dette. Ein må også ta utgangspunkt i dei 10 % med sungringsmonn i forhold til totaltal og kjønnsog alderssamansetning som det blir antyda i 19 i hjorteviltforskrifta. Dette er ikkje mykje til slingringsmonn, men det blir opna for eit visst skjønn frå kommunen si side. Noko av fordelen med bestandsplanar er at dei skal vera forutsigbare mellom år, ein har hatt moglegheit til overføring av delar av kvoten mellom år og rom for å inkludere skrapdyr i kvoten. Ved vurdering av endringar av kvotar seinare vil ein måtte vurdere heilheita i måloppnåelsen til valda opp mot målsetjingane i bestandsplanen. Ein kjem også bort i utfordringar i bygder som f.eks Måndalen der det ikkje er bestandsplanar men tilsaman 10 vald med frå 1 til 16 dyr, og skal prøve og fmne ein fellesnemnar eller to for minsteareal for desse. Ei oppjustering av minsteareal vil gå ut over dei små valda med få tildelte dyr og høg fellingsprosent, men kanskje ikkje ha noko vidare innverknad på dei større valda med fleire dyr og svært låg fellingsprosent. Dei endelege vedtaka om eventuelle justeringar av kvotar vil bli gjort på viltnemndmøte til våren etter at minsteareala er fastsett og når vårteijingane Ugg føre. INNSTILLING: Viltnemda sender dette forslaget om endringar av minsteareal for hjort i kommunen på høyring: Minsteareal per i dag Foreslått endring Mittetdalen og Innfjorden 700 daa 700 daa Måndalen 700 daa 1000 daa Isfjorden (Gamle Hen) 700 daa 1000 daa Rødvenhalvøya og Vågstranda 300 daa 500 daa Øvre Romsdal daa 3000 daa Isterdalen og Romsdalen t.o.m. 500 da 1000 daa Medalen Resten av Nordsida 500 da 700 da Det blir vist tu saksutgreiinga for grunngjeving. Vedtaket er gjort med heimel i 8 i Hjorteviltforskrifta.
18 Rauma kommune SAKSPAPIR styre, utvalg, komite m.m. Møtedato Saknr Saksbehandler Viltnemnd /13 BRG Saksansvarlig Arkiv: Kl- Arkivsaknr Brit Grønmyr Objekt: 09/322 MØTETIDER VILTNEMNDA 2013 Vedlegg: Saksopplysninger: For forutsigbarheit både for medlemmane i Viltoemnda og for pubukum er fastsetting av møtetider viktig. Desse kan da offentleggjerast på heimesida til kommunen i god tid før møtet. Viktige datoar å forhalde seg til i denne samanhengen: Dato Kva Kven 1. april Melding til kommunen om eventuelle Valdansvarleg representant endringar i valdet ( 10) 1. mars Forslag til endring av minsteareal vert fremma Kven som helst til kommunen ( 8) 15. april Forskrift om minsteareal vert fastsett ( 7) Kommunen 1. mai Frist for søknad om bestandsplanområde til Valdansvarleg representant kommunen ( 15) 1. mai Søknad om godkjenning av vald vert sendt til Valdansvarleg representant kommunen ( 11) 15. juni Godkjenning av vald for jakt på hjort, elg og Kommunen rådyr ( 13) 15. juni Godkjenning av bestandsplanområde Kommunen 15. juni Fellingsløyve er sendt til valdansvarleg Kommunen representant ( 13) 14 dagar etter Rapportere årsfelungsresultatet av hjort ( 25) Valdansvarleg representant siste jaktdag 30 dagar etter siste jaktdag Rapportere årsfelungsresultat for kommunen til statistisk sentralbyrå ( 25) Kommunen Ein bør ha to møter på våren, der ein på det føste prioriterer bestandsplanruuering, så eventuelle endringar i planen kan endeleg godkjennast på det neste møtet, saman med tildeling av felhngsløyver i god tid før fristen 15. juni. Fleire av fristane er flytta til to tidlegare, men da det er viktig å ha med seg vårteijingane før ein gjerd ei endelege vedtaka om kvoter er dei to vårmøta sett til same tidspunkt som i Ein bør dessutan ha eit møte for eventuell klagehandsaming i samband med tildeling av fellingsløyver i god tid før jakta, samt eit oppsummeringsmøte for jakta på nyåret når alle rapportar frå jakta er komne inn. Dette har
19 vist seg å kome for tidleg i forhold til innlevering av jaktrapportar, og blir sett opp ei veke seinare i 2014 enn i INNSTILLING: Møtetider for Viltnemnda det komande året:
Ekstraordinær jakt på fiskemåse i Røldal statsallmenning
Notat til Odda kommune Utarbeidd av Professor Reidar Borgstrøm Epost: reidar.borgstrom@umb.no Institutt for naturforvaltning Universitetet for Miljø- og Biovitskap Odda kommune Opheimsgata 31 5750 ODDA
20/15 Hovudutval for teknisk, landbruk og naturforvaltning 24.04.2015. Forslag til forskriftsendring - heving av minsteareal i daa for hjort
Vågå kommune Arkivsak: 2012/162-39 Arkiv: Saksbehandlar: Laila Nersveen Utv.saksnr Utval Møtedato 20/15 Hovudutval for teknisk, landbruk og naturforvaltning 24.04.2015 Forslag til forskriftsendring - heving
Deres ref.: Vår ref.: 08/1132-1 Arkiv: K1-
RAUMA KOMMUNE Åndalsnes 12.06.2008 Alf Gunnar Sæbø 6386 MÅNDALEN Deres ref.: Vår ref.: 08/1132-1 Arkiv: K1- STORVILTJAKTA 2008 I sak i kommunestyret 20.05.2005 ble disse valgt som medlemmer med personlige
GLOPPEN KOMMUNE KOMMUNESTYRET TILLEGGSSAK SAKLISTE: Møtedato: 23.03.2015 Møtestad: Kommunestyresalen Møtetid: Kl. 09:00. Gloppen kommune 17.
GLOPPEN KOMMUNE KOMMUNESTYRET TILLEGGSSAK Møtedato: 23.03.2015 Møtestad: Kommunestyresalen Møtetid: Kl. 09:00 Gloppen kommune 17. mars 2015 Anders Ryssdal ordførar Jan Kåre Fure Rådmann SAKLISTE: Sak nr.
Møteinnkalling. Sakliste. Saksnr. Arkivsaksnr. Tittel 5/08 05/503 SØKNAD OM GODKJENNING AV BESTANDPLAN FOR ELG I SALANGSDALEN OG FOSSBAKKEN
Utvalg: VILTNEMNDA Møtested: Lille Møtesal Møtedato: 11.06.2008 Tid: 1600 Eventuelt forfall meldes til tlf. 77 18 52 00 Varamedlemmer møter etter nærmere avtale. Møteinnkalling Sakliste Saksnr. Arkivsaksnr.
Framlagt på møte 21.02.2013 Styresak 08-2013 Saksnr. 12/01792 Arknr. 712.0
BRUK AV SKUDDPREMIE PÅ SMÅ ROVVILT 1. Innledning Etter flere år med lave hønsefuglbestander har det kommet mange henvendelser om innføring av skuddpremie på små rovvilt. Ryper og skogsfugl har mange naturlige
Innhold. Fakta om bjørn Bilete og video av bjørn Spørjeunders. rjeundersøking
Bjørn og Rovdyr Innhold Fakta om bjørn Bilete og video av bjørn Spørjeunders rjeundersøking For eller imot bjørn i Jostedalen? Intervju med nokre ikkje-bønder i dalen Intervju med nokre bønder i dalen
Eresfjord og Vistdal Statsallmenning
Eresfjord og Vistdal Statsallmenning Nesset Fjellstyre Nesset Fjellstyre administrerer bruksretter og herligheter (lunnende) i Eresfjord og Vistdal Statsallmenning (EVS). Statskog SF er hjemmelshaver og
Avgjørelse av klage på vedtak om kvotejakt på gaupe i region 8 - Troms og Finnmark i 2016
Ifølge liste Deres ref Vår ref Dato 15/3300-13.01.2016 Avgjørelse av klage på vedtak om kvotejakt på gaupe i region 8 - Troms og Finnmark i 2016 Klima- og miljødepartementet viser til klage fra Rovviltets
MØTEINNKALLING TOLGA VILTNEMND SAKLISTE VALDSTRUKTUR FOR JAKT PÅ ELG, HJORT OG RÅDYR I TOLGA KOMMUNE
Møtested: Storstua kommunehuset Møtedato: 01.06.2015 Tid: 19:30-21:30 MØTEINNKALLING TOLGA VILTNEMND SAKLISTE Saksnr. 13/15 14/15 15/15 Tittel VALDSTRUKTUR FOR JAKT PÅ ELG, HJORT OG RÅDYR I TOLGA KOMMUNE
Aurland fjellstyre Møtedato: 3.11.15 Stad: Fjordsenteret
SAKSUTGREIING Aurland fjellstyre Møtedato: 3.11.15 Stad: Fjordsenteret Sak 33/15. Oppsummering av reinsjakta i år Saksopplysning/vurdering Fellingsstatistikk og oppsynsrapport frå jakta i Nordfjella ligg
OVERORDNA STRATEGI FOR HJORTEFORVALTINGA
OVERORDNA STRATEGI FOR HJORTEFORVALTINGA I BALESTRAND 2011-2013 Ei nasjonal omlegging av forvaltning av vilt- og fiskeressursane har pågått dei siste åra. Den langsiktige målsettinga er at innan 2006 skal
Foto Knut Nylend. HARDANGERVIDDA VILLREINOMRÅDE Oppsynsrapport for villreinjakta 2015
Foto Knut Nylend. HARDANGERVIDDA VILLREINOMRÅDE Oppsynsrapport for villreinjakta 2015 Innhald: Oppsynsorganisering/miljøovervaking. Statistikk. Kommentarar frå jakta 2015. 1.0 Oppsynsorganisering Villreinjaktoppsynet
P FYLKESMANNEN I ROGALAND. Adresseliste. Lokal forskrift om tidlig jakt på grågås i Finnøy, Kvitsøy og Rennesøy kommuner 2015 og
P FYLKESMANNEN I ROGALAND Adresseliste Deres ref.: Arkhvsakfl r. Jow nalnr. ArkivkoUe Mottatt d:i. f5jaksbeh. Vr dato: 30.06.2015 Vår ref.: 2015/8028 Arkivnr.: 442.21 Postadresse: Postboks 59 Sentrum,
Framtidas hjorteforvaltning
Norsk Hjortesenter: Framtidas hjorteforvaltning Framtidas hjorteforvaltning Stein Joar Hegland FoU-leiar Norsk Hjortesenter Norsk Hjortesenter Norsk Hjortesenter: Framtidas hjorteforvaltning Kompetansesenter
38/15 Hovudutval for teknisk, landbruk og naturforvaltning /15 Kommunestyret
Vågå kommune Arkivsak: 2012/162-46 Arkiv: Saksbehandlar: Laila Nersveen Utv.saksnr Utval Møtedato 38/15 Hovudutval for teknisk, landbruk og naturforvaltning 04.09.2015 80/15 Kommunestyret 27.10.2015 Endring
Austevoll kommune MØTEINNKALLING
Austevoll kommune MØTEINNKALLING Utval: RÅD FOR MENNESKE MED NEDSETT FUNKSJONSEVNE Møtestad: KOMMUNESTYRESALEN Møtedato: 03.06.2013 Kl. 15.00 Eventuelt forfall skal meldast til tlf. 55 08 10 00 Offentleg
MØTEINNKALLING FOR UTVALG FOR VILT- OG FISKEFORVALTNING
MØTEINNKALLING FOR UTVALG FOR VILT- OG FISKEFORVALTNING TID: 13.05.2008 kl. 10.00 STED: MØTEROM 4. ETG., RÅDHUSET Eventuelle forfall meldes på telefon 61 11 60 46 Varamedlemmer møter etter nærmere avtale.
Bestandsplan for VILLREIN. Ottadalen villreinområde 2012 2013-2014. Vedtatt av. Villreinnemnda for Ottadalen, 27.04.2013
Bestandsplan for VILLREIN i Ottadalen villreinområde 2012 2013-2014 Vedtatt av Ottadalen villreinutvalg, 27.04.2013 og Villreinnemnda for Ottadalen, 27.04.2013 1 Bakgrunn for planen Hjorteviltforskriften
MØTEINNKALLING. Saksnr. Arkivkode Avd/Sek/Saksb Deres ref. 10/629 K46 PMN/PMN/ES
Komité for viltsaker MØTEINNKALLING HOV, 15.04.2010 Saksnr. Arkivkode Avd/Sek/Saksb Deres ref. 10/629 K46 PMN/PMN/ES MØTE I KOMITÉ FOR VILTSAKER 19.04.2010 Det vises til epost 14.04 og innkalles med dette
Deres ref: Vår ref: Arkivkode: Saksbehandler: Dato: 2015/479-7 K40 Torbjørn Fosser, 02.03.2015
Halden kommune Miljø og landbruk Høringsparter Deres ref: Vår ref: Arkivkode: Saksbehandler: Dato: 2015/479-7 K40 Torbjørn Fosser, 02.03.2015 Høring på utvidet jakttid på elg i Halden Halden kommune v/vilt-
Villreinnemnda for Hardangerviddaområdet
Villreinnemnda for Hardangerviddaområdet Til adressater iht.liste Vår ref: Sak21/2015 Vår dato: 22.04.2015 Deres ref: Deres dato: 09.04.2015 Kvotevedtak - Hardangervidda villreinområde 2015 Saken gjelder:
Åseral kommune EINING FOR UTVIKLING
Åseral kommune EINING FOR UTVIKLING Melding om vedtak «MOTTAKERNAVN» «ADRESSE» «POSTNR» «POSTSTED» DYKKAR REF: VÅR REF: SAKSHANDSAMAR: ARKIVKODE: DATO: «REF» 1149/2015-2012/230 Ingunn Kile K40 23.02.2015
Klagernes anførsler Direktoratets merknader
Miljøverndepartementet Postboks 8013 Dep 0030 Oslo Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2010/11639 ART-VI-KMV 01.10.2010 Arkivkode: 445.21 Oversendelse av klager på vedtak om lisensfelling
Krav om tiltak til jervforvaltninga i Oppland 2015 fram til ny beitesesong
Oppland Sau og Geit Rovviltnemnda i Oppland v/ivar Odnes Krav om tiltak til jervforvaltninga i Oppland 2015 fram til ny beitesesong Jerven har i nyare tid vore den største skadegjeraren av alle freda rovviltartane
Desse medlemmene møtte: Olav Moritsgård Karoline Råd Hans Myklebust Sigrunn Lundestad Arnfinn Brekke
ELDRERÅDET HOVUDUTSKRIFT Møtedato: 17.10.2012 Møtetid: Kl. 10:00 15:15 Møtestad: Heradshuset/bufellesskapet på Byrkjelo Saksnr.: 019/12-022/12 Desse medlemmene møtte: Olav Moritsgård Karoline Råd Hans
AREMARK KOMMUNE VIRKSOMHET PLAN MILJØ OG TEKNIKK Telefon: 69 19 96 00 e-post: post@aremark.kommune.no 1798 AREMARK
AREMARK KOMMUNE VIRKSOMHET PLAN MILJØ OG TEKNIKK Telefon: 69 19 96 00 e-post: post@aremark.kommune.no 1798 AREMARK MØTEINNKALLING Viltnemnd innkalles til møte på Rådhuset 03.05.2016 kl. 19:30-00:00 Vararepresentanter
VILTNEMND. Til stede: Reidar Brude, Randi Marstein, Knut Jonny Holm, Kjell Arne Lybergsvik og Britt Moen
RAUMA KOMMUNE VILTNEMND MØTEPROTOKOLL Møtedato: 19.04.2011 Møtestad: Rauma Rådhus møterom 415 Møtetid: Kl.16:45 19:00 Møtet ble ledet av: Reidar Brude Fraværende: Møtende vararepr.: Til stede: Reidar Brude,
SØKNAD OM UTVIDING AV BANDTVANGSTIDA FOR HUND I HEMSEDAL - HEMSEDAL SAU OG GEIT/HEMSEDAL SANKELAG
Arkivsak-dok. 16/00431-2 Saksbehandlar Viel Ribberud Saksgang Vilt- og innlandsfiskenemnda SØKNAD OM UTVIDING AV BANDTVANGSTIDA FOR HUND I HEMSEDAL - HEMSEDAL SAU OG GEIT/HEMSEDAL SANKELAG Saka vert avgjort
Nasjonale prøver. Lesing på norsk 5. trinn Eksempeloppgåve. Nynorsk
Nasjonale prøver Lesing på norsk 5. trinn Eksempeloppgåve Nynorsk Lundefuglnettene av ruce McMillan Kvart år får den islandske øya Heimaøy besøk av svartkvite fuglar med oransjefarga nebb som kjem for
Skjåk kommune Plan, samfunn og miljø
Skjåk kommune Plan, samfunn og miljø Glommens og Laagens Brukseierforening Postboks 1209 2605 LILLEHAMMER Delegert vedtak 117/10 Vår ref Dykkar ref: Saksbehandlar Dato 2009/1071/89/N08 Bjørn Dalen 29.11.2010
MØTEBOK. Desse møtte: Halvor Fehn, Jarle Nordjordet, Tor Aage Dale, Marit Jordtveit
MØTEBOK Tidspunkt: Måndag 4 november 2013 kl 1800 Stad: Rauland Kraftforsyningslag Desse møtte: Halvor Fehn, Jarle Nordjordet, Tor Aage Dale, Marit Jordtveit Meldt forfall: Dorthe Huitfeldt Andre til stades
Regulering av laksefiske i vassdrag og sjø i Sogn og Fjordane 2011 Innspel til Direktoratet for naturforvaltning
Sakshandsamar: Martine Bjørnhaug Vår dato Vår referanse Telefon: 57655151 29.11.2010 2010/2186-443.2 E-post: mab@fmsf.no Dykkar dato Dykkar referanse Direktoratet for naturforvaltning Postboks 5672 Sluppen
Villreinnemnda for Hardangerviddaområdet
Villreinnemnda for Hardangerviddaområdet Til Hardangervidda Villreinutval v/svein Erik Lund Rødberg Kopi: Adressetater iht. liste Vår ref: 49/2015 Vår dato: 23.09.15 Deres ref: Deres dato: 22.09.15 Vedtak
JAKTRETTSHAVERE JAKTLAG - ELG- OG HJORTEJEGERE I NORDRE LAND.
VALDANSVARLIGE JAKTLAGSLEDERE JAKTRETTSHAVERE JAKTLAG - ELG- OG HJORTEJEGERE I NORDRE LAND. ELGAVSKYTING HØSTEN 2013: Valdene er med bakgrunn i godkjente bestandsplaner tildelt fem-årige fellingstillatelser
Ekstraordinært uttak av jerv - Innerdalen/Grasdalen/Giklingdalen - Sunndal kommune
Adresseliste Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2010/2808 ART-VI-KMV 15.04.2010 Arkivkode: 445.23 Ekstraordinært uttak av jerv - Innerdalen/Grasdalen/Giklingdalen - Sunndal kommune Vi viser
UNDERSØKING OM MÅLBRUKEN I NYNORSKKOMMUNAR RAPPORT
UNDERSØKING OM MÅLBRUKEN I NYNORSKKOMMUNAR RAPPORT Språkrådet Landssamanslutninga av nynorskkommunar Nynorsk kultursentrum 17. mars 2011 Undersøking om målbruken i nynorskkommunar er eit samarbeid mellom
WWF etterlyser plan for oppnåelse av bestandsmål for bjørn i Norge
auror WWF etterlyser plan for oppnåelse av bestandsmål for bjørn i Norge BAKGRUNN Brunbjørnen i Norge - historikk I Norge fantes det tidligere brunbjørn (Ursus arctos) så og si over hele landet. På midten
Kva er økologisk matproduksjon?
Nynorsk Arbeidshefte om økologisk landbruk for elevar i grunnskulen Nynorsk Arbeidsheftet er utarbeidd av og utgjeve av Norsk senter for økologisk landbruk med økonomisk støtte frå Fylkesmannens landbruksavdeling
RØMSKOG KOMMUNE Utvikling. Møteinnkalling. Utvalg: VILTNEMD Møtested: Møtedato: 28.04.2014 Tidspunkt: 19:00-21:00
Utvikling Møteinnkalling Utvalg: VILTNEMD Møtested: Møtedato: 28.04.2014 Tidspunkt: 19:00-21:00 Forfall meldes på tlf. 69859177 eller postmottak@romskog.kommune.no, administrasjonen sørger for innkalling
«Ny Giv» med gjetarhund
«Ny Giv» med gjetarhund Gjetarhundnemda har frå prosjektleiinga i «NY GIV I SAUEHOLDET» som HSG står bak, fått ansvar for prosjektet «KORLEIS STARTA MED GJETARHUND FOR FØRSTE GANG». Prosjektet går ut på
Deres ref: Vår ref Saksbehandler Dato «REF» 2019/121-5 Edvard Emblem Lund
Aure kommune Plan og drift «MOTTAKERNAVN» «ADRESSE» «POSTNR» «POSTSTED» «KONTAKT» Melding om vedtak Deres ref: Vår ref Saksbehandler Dato «REF» 2019/121-5 Edvard Emblem Lund 11.06.2019 Jakta 2019 - Tildeling
MØTEINNKALLING Tysnes kommune
204 Utval : FORMANNSKAPET Møtestad : Rådhuset Møtedato : 24.08.10 Tid : 09.00 MØTEINNKALLING SAKLISTE: Utvalsaknr. Arkivsaknr. Tittel PS 75/10 10/685 TOMTANE 3 OG 4 I ONARHEIM I PS 76/10 10/406 U Ofl 23
NVE har valt å handsame denne saka som ei tvistesak mellom UF og Tussa. Tussa har gjeve sine merknader til saka i brev av 31.03.98 til NVE.
Vår ref. Vår dato NVE 9800452-5 02 09 98 MM/AVE/912-653.4 Dykkar ref. Dykkar dato Tussa Nett AS Dragsund 6080 GURSKØY Sakshandsamar: Arne Venjum, MM 22 95 92 58 Tariffering av kundar med lang brukstid
RAUMA KOMMUNE SAKSPAPIR
RAUMA KOMMUNE SAKSPAPIR Styre, utvalg, komite m.m. Møtedato Saknr Saksbehandler Utvalg for plan og forvaltning 30.11.2011 119/11 BRG Saksansvarlig Brit Grønmyr Arkiv: K2-K01 Objekt: Arkivsaknr 11/1627
Styresak. Ivar Eriksen Oppfølging av årleg melding frå helseføretaka. Arkivsak 2011/545/ Styresak 051/12 B Styremøte 07.05.2012
Styresak Går til: Styremedlemmer Føretak: Helse Vest RHF Dato: 24.04.2012 Sakhandsamar: Saka gjeld: Ivar Eriksen Oppfølging av årleg melding frå helseføretaka Arkivsak 2011/545/ Styresak 051/12 B Styremøte
RAUMA KOMMUNE VILTNEMND MØTEPROTOKOLL
RAUMA KOMMUNE VILTNEMND MØTEPROTOKOLL Møtedato: 15.04.2015 Møtestad: Møterom 415 Møtetid: 17:00-19:30 Møtesekretær: Jan Petter Vad Møteleder: Brude, Reidar Innkalling til møtet var i samsvar med 32 i kommuneloven.
MASFJORDEN KOMMUNE Møteinnkalling Kraftfondstyret
Møteinnkalling Kraftfondstyret Møtedato: 03.12.2013 Møtestad: Kommunehuset Møtetid: Kl. 09:00 Den som har lovleg forfall, eller er ugild i nokon av sakene, må melda frå så snart råd er, tlf. 56 16 62 00,
SAKSFRAMLEGG. 36/15 Næring og miljøutvalet 11.06.2015
HAREID KOMMUNE Rådmann SAKSFRAMLEGG Saksnr. 2015/510 Løpenr. 5483/2015 Klassering K46 Sakshandsamar: Kolbjørn Snekvik, Landbrukskontoret Utvalsaksnr Utval Møtedato 36/15 Næring og miljøutvalet 11.06.2015
Fylkeskommunen har jamfør forvaltningsreforma fått ansvaret for å forvalte deler av følgjande tilskotspostar:
saksframlegg Dato: Referanse: Vår saksbehandlar: 6.04.00 8900/00 Tormod B. B. Meisingset Saksnr tval Møtedato 7/0 Nærings- miljøutvalet Miljøutvalet Viltfondsøknader 00 Bakgrunn Fylkeskommunen har jamfør
Dykkar ref: Vår ref Saksbehandlar Dato Ref.nr MDIR 2016/352 2016/1092-4 Tore Gjul 03.06.2016
Surnadal kommune Areal- og naturforvaltning Fylkesmannen i Møre og Romsdal Fylkeshuset 6404 Molde Melding om vedtak Dykkar ref: Vår ref Saksbehandlar Dato Ref.nr MDIR 2016/352 2016/1092-4 Tore Gjul 03.06.2016
BEHANDLING AV SØKNADER OM TILLATELSE TIL Å DELTA I JAKT PÅ SEL LANGS NORSKEKYSTEN I 2015
Samtlige fylkeskommuner Saksbehandler: Hild Ynnesdal Telefon: 48045390 Seksjon: Vår referanse: 14/14001 Deres referanse: Vår dato: 16.12.2014 Deres dato: Reguleringsseksjonen Elektronisk post BEHANDLING
VINJE SKOLE SOM MUSEUM. Notat om tilpassing av Vinje skole til museumsformål
VINJE SKOLE SOM MUSEUM Notat om tilpassing av Vinje skole til museumsformål Vinje skole som museum Innleiing Dette notatet er laga etter at eg på vegne av Sparbyggja fortidsminnelag (av Fortidsminneforeninga)
VOLDA KOMMUNE Samordnings- og utviklingsstaben
VOLDA KOMMUNE Samordnings- og utviklingsstaben Planseksjonen her For kunngjering av planvedtak Arkivsak nr. Løpenr. Arkivkode Avd/Sakshandsamar Dato 2007/865 2907/2007 L12 SAM/ PH 11.04.2007 _ E39 VOLDA
Møteinnkalling. Stølsheimen verneområdestyre - AU
Møteinnkalling Stølsheimen verneområdestyre - AU Utval: Møtestad: Fjordsenteret, Aurland Dato: 30.09.2014 Tidspunkt: 11:00 Eventuelt forfall må meldast snarast på tlf. 99499753 eller e-post fmsfano@fylkesmannen.no.
Bjoahalvøya hjoiteviltv^d 201H
Bjoahalvøya hjoiteviltv^d 201H F e l l i n g s l ø y v e i f e l t :...n r.... e r t i l d e l t : o g o m f a t t a r f y l j a n d e h j o r t e d y r : la lt D y r e s l a g / k l a s s e F e l l i
EID KOMMUNE Finansutvalet HOVUDUTSKRIFT
EID KOMMUNE Finansutvalet HOVUDUTSKRIFT Møtedato: 22.01.2015 Møtetid: Kl. 13:00 14:15 Møtestad: Kommuenstyresalen Saksnr.: 001/15-005/15 Forfall meldt frå følgjande medl. Parti Følgjande varamedl. møtte
Melding om vedtak - Søknad om ny forlenging av frist for buplikt på bustad gnr. 64/15 i Vinje
Vinje kommune Næringskontoret Ånund Åkre Granåsen 66 B 1362 HOSLE Sakshands. Saksnr. Løpenr. Arkiv Dato THORCH 2011/2495 6636/2015 64/15 26.03.2015 Melding om vedtak - Søknad om ny forlenging av frist
Spørsmål frå leiar i tenesteutvalet:
Spørsmål frå leiar i tenesteutvalet: Har igjen fått sps om dekninga i Sør. Veit ein meir om når utbygging av skal skje? Kor mange barn i sør får ikkje plass i nær? Svar frå administrasjonen: Vi syner til
Velkommen til hjortakveld
Velkommen til hjortakveld Måndag 1. september Uggdal, Tysnes Opning: Velkomen til Hjortakveld! Hjortejakta 27: Oppsummering, resultat m.m. Hjortejakta 28: Avskytingsprofil, målsetjingar m.m. Forvaltningsplan
Molde Domkirke 2016. Konfirmasjonspreike
Molde Domkirke 2016 Konfirmasjonspreike Så er altså dagen her. Den store dagen. Dagen eg trur mange av dykk har gleda seg til lenge. Og det er lov å kjenne litt sommarfuglar i magen og både glede og grue
GLOPPEN KOMMUNE ADMINISTRASJONSUTVALET
ADMINISTRASJONSUTVALET MØTEINNKALLING Møtedato: 03.09.2015 Møtestad: Heradshuset Møtetid: Kl. 16:00 Merk deg møtetidspunktet! Den som har lovleg forfall, eller er ugild i nokon av sakene, må melde frå
Saksnr Utval Møtedato Utdanningsutvalet 05.09.2013. I sak Ud-6/12 om anonym retting av prøver gjorde utdanningsutvalet slikt vedtak;
saksframlegg Dato: Referanse: Vår saksbehandlar: 14.08.2013 49823/2013 Sverre Hollen Saksnr Utval Møtedato Utdanningsutvalet 05.09.2013 Anonym retting av prøver våren 2013 Bakgrunn I sak Ud-6/12 om anonym
HORNINDAL KOMMUNE Sakspapir
HORNINDAL KOMMUNE Sakspapir SAKSGANG Styre, råd, utval m.m. Møtedato Saksnr.: Saksbehandlar Utval for Oppvekst og Helse 04.11.2008 037/08 MO Kommunestyret 13.11.2008 072/08 MO Saksansvarleg: Eirik Natvik
Vi har ikkje behandla bustøttesøknaden fordi det manglar samtykke frå ein eller fleire i husstanden
0311 ESPEN ASKELADD VIDDA 1 VIDDA 2 0028 OSLO 123456 78910 BYDEL GAMLE OSLO 5. mars 2013 Vi har ikkje behandla bustøttesøknaden fordi det manglar samtykke frå ein eller fleire i husstanden Husbanken har
Forfall skal meldast til telefon 53 48 31 00 eller e-post: post@kvinnherad.kommune.no Vararepresentantane møter kun etter nærare avtale.
MØTEINNKALLING Utval Komite for helse, omsorg, miljø Møtedato 04.12.2012 Møtestad Kommunestyresalen, Rådhuset Møtetid 10:00 - Orienteringar: Barnevern Samhandlingsavdelinga Forfall skal meldast til telefon
Utval Utvalssak Møtedato Formannskapet 80/14 05.06.2014 Kommunestyret 41/14 19.06.2014
Nissedal kommune Arkiv: Saksmappe: Sakshandsamar: Dato: 202 2012/1256-7 Jan Arvid Setane 26.05.2014 Saksframlegg Utval Utvalssak Møtedato Formannskapet 80/14 05.06.2014 Kommunestyret 41/14 19.06.2014 Prinsipp
BRUKARUNDERSØKING RENOVASJON 2010
Arkiv: K1-070, K3-&3232 Vår ref (saksnr.): 10/51717-666 Journalpostid.: 10/1629494 Saksbeh.: Helge Herigstadad BRUKARUNDERSØKING RENOVASJON 2010 Saksgang: Utval Saksnummer Møtedato Senior- og Brukarrådet
MØTEINNKALLING. Tillegg SAKLISTE. Saksnr. Arkivsaksnr. Side Tittel 0190/04 04/01688 KONKURRANSEUTSETJING AV MATFORSYNING TIL OMSORGSSEKTOREN
Os kommune Utval: OS FORMANNSKAP Møtestad: Luranetunet Møtedato: 26.10.2004 Tid: 09.00 MØTEINNKALLING Tillegg SAKLISTE Saksnr. Arkivsaksnr. Side Tittel 0190/04 04/01688 KONKURRANSEUTSETJING AV MATFORSYNING
ETNE KOMMUNE SAKSUTGREIING
ETNE KOMMUNE SAKSUTGREIING Utval Møtedato Saknr Saksh. Styringsgruppe for kommuneplanarbeid 03.01.2011 001/11 ANB Styringsgruppe for kommuneplanarbeid 22.02.2011 005/11 ANB Sakshandsamar: Annbjørg Bue
ÅRSMELDING FOR EIDFJORD FJELLSTYRE 2007
ÅRSMELDING FOR EIDFJORD FJELLSTYRE 27 Årsmeldinga omfattar fylgjande hovudpunkt: 1. Økonomisk del 2. Viltforvaltning 2.1 Villreinforvaltning 2.2 Småviltforvaltning 3. Fiskeforvaltning 3.1 Fiskeutsetting
Sakliste: Saknr. Sak 12/13 Godkjenning av innkalling og sakliste
Sttorrd kommunee MØTEPROTOKOLL Kontrollutvalet Dato: 10.04.13 Kl.: 12.00 14.00 Stad: Formannskapsalen Saknr.: 12/13 19/13 MØTELEIAR Johan Inge Særsten (Frp) DESSE MØTTE Jens Arne Stautland (Krf) Kristin
Møteinnkalling. AU i verneområdestyret for SVR. Utval: Møtestad: Tilbakemelding per e-post Dato: 19.1.2016
Møteinnkalling AU i verneområdestyret for SVR Utval: Møtestad: Tilbakemelding per e-post Dato: 19.1.2016-1- -2- Sakliste Utvalssaksnr AU 1/16 AU 2/16 AU 3/16 AU 4/16 AU 5/16 AU 6/16 Godkjenning av innkalling
Utvidet jakttid for elg i Hedmark - 2014-2017, fastsetting av forskrift
Saknr. 14/1946-14 Saksbehandler: Arne Magnus Hekne Utvidet jakttid for elg i Hedmark - 2014-2017, fastsetting av forskrift Innstilling til vedtak: ::: Sett inn innstillingen under denne linja Fylkesrådet
VOLDA KOMMUNE Servicekontoret
VOLDA KOMMUNE Servicekontoret «MOTTAKERNAVN» «KONTAKT» «ADRESSE» «POSTNR «POSTSTED» Arkivsak nr. Løpenr. Arkivkode Avd/Sakshandsamar Dato 2008/277 4844/2009 L12 SVK/ AKE 10.06.2009 MELDING OM POLITISK
ÅRSRAPPORT NETTSIDENE FOR 2013. Innhald Kva har vi gjort i læringsnettverket... 2
Interkommunalt IKT-samarbeid Balestrand, Leikanger, Luster og Sogndal Vår ref 10/3794-29 Eining/avd/saksh. REGIKT//CARNYB Arkiv Dykkar ref Dato 28.11.2012 ÅRSRAPPORT NETTSIDENE FOR 2013 Innhald Kva har
Namn MØTEPROTOKOLL. Utval: Møtestad: Dato: Tid: NESTL MEDL MEDL. Stilline Landbrukssjef. Kristin Wadsten
I tsande KOMMUNE 68 Larsnes îlf.7o 67 Fax 7 67 sande. kom mune@sande-m r.komm une. no r ryvrv.sande-m r. kom m une.no T MØTEPROTOKOLL Utval: Møtestad: Dato: Tid: N aturforvaltningsnemnda Kantina, Sande
FORSLAG TIL. Nye jakt og fangsttider samt sanking av egg og dun for perioden 1. april mars Høring
FORSLAG TIL Nye jakt og fangsttider samt sanking av egg og dun for perioden 1. april 2017 31. mars 2022 Høring 2016-352 Miljødirektoratet Postboks 5672 Sluppen 7485 Trondheim 31. AUGUST 2016 RONNY WOLLERT
VILTNEMNDA MØTEINNKALLING SAKLISTE TYNSET KOMMUNE. Møtested: Klåvån Møtedato: Tid: Kl /12 RAPPORT FRA VILTOPPSYNET
TYNSET KOMMUNE Møtested: Klåvån Møtedato: 05.10.2012 Tid: Kl. 14.00 MØTEINNKALLING VILTNEMNDA SAKLISTE Saksnr. Tittel 4/12 RAPPORT FRA VILTOPPSYNET 5/12 HØRINGSUTTALELSE -UTVIDET JAKTTID PÅ ELG I OS KOMMUNE
Austevoll kommune TILLEGGSINNKALLING
Austevoll kommune TILLEGGSINNKALLING Utval: UTVAL FOR PLAN OG BYGGESAK Møtestad: KOMMUNESTYRESALEN Møtedato: 27.01.2014 Kl. 17.15 Eventuelt forfall skal meldast til tlf. 55 08 10 00 Offentleg servicekontor.
Høring - forslag til regulering av fiske etter anadrome laksefisk i sjøen for 2011
Etter adresseliste Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2010/16297 ART-FF-EYS 27.12.2010 Arkivkode: 456.3/1 Høring - forslag til regulering av fiske etter anadrome laksefisk i sjøen for 2011./.
Granvin herad Sakspapir
Granvin herad Sakspapir Styre, komite, utval Møtedato Saknr Sbh Formannskapet 23.11.2010 059/10 KJF Sakshandsamar: Kjersti Finne Arkivkode: K2-L12 Arkivsaknr: 10/79 Søknad om oppstart av detaljregulering
BRUKARUNDERSØKING 2008 - MOTTAK AV FLYKTNINGAR MOTTAK AV FLYKTNINGAR
TIME KOMMUNE Arkiv: K1-070, K3-&32 Vår ref (saksnr.): 08/1355-6 JournalpostID: 08/14810 Saksbeh.: Helge Herigstad BRUKARUNDERSØKING 2008 - MOTTAK AV FLYKTNINGAR MOTTAK AV FLYKTNINGAR Saksgang: Utval Saksnummer
Muligheter og begrensninger i den nye hjorteviltforskriften. Hva sier lovverket? Naturdatas viltkonferanse 2013
Muligheter og begrensninger i den nye hjorteviltforskriften. Hva sier lovverket? Naturdatas viltkonferanse 2013 Uttak av hjortevilt flere regelverk Forbud mot uttak uten hjemmel, Naturmangfoldloven 15
Klage på vedtak om kvotejakt på gaupe i region 6 i faglig tilråding
Miljøverndepartementet Postboks 8013 Dep 0030 Oslo Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2012/16271 ART-VI-JPB 11.01.2013 Arkivkode: 444.6 Klage på vedtak om kvotejakt på gaupe i region 6
Vedtak om hiuttak av jerv i en lokalitet i Grong kommune - Nord- Trøndelag fylke 2007
Adresseliste Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2007/4012 ART-VI-SH 02.05.2007 Arkivkode: Vedtak om hiuttak av jerv i en lokalitet i Grong kommune - Nord- Trøndelag fylke 2007 Med hjemmel
Målsettinger for utviklingen av hjortevilt i Ås kommune. Saksbehandler: Morten Lysø Saksnr.: 14/02229-8
Ås kommune Målsettinger for utviklingen av hjortevilt i Ås kommune Saksbehandler: Morten Lysø Saksnr.: 14/02229-8 Behandlingsrekkefølge Møtedato Hovedutvalg for teknikk og miljø 19.08.2015 Rådmannens innstilling:
RØMSKOG KOMMUNE. Møteprotokoll. Utvalg: Viltnemd Møtested: Kommunehuset, gamle spisesal Møtedato: 29.03.2016 Tidspunkt: 20.00
RØMSKOG KOMMUNE Møteprotokoll Utvalg: Viltnemd Møtested: Kommunehuset, gamle spisesal Møtedato: 29.03.2016 Tidspunkt: 20.00 Funksjon Navn Forfall Møtt for Leder John Sigmund Moen Nestleder Hilde Rasmussen
Joakim Hunnes. Bøen. noveller
Joakim Hunnes Bøen noveller Preludium Alt er slik det plar vere, kvifor skulle noko vere annleis. Eg sit ved kjøkenvindauget og ser ut. Det snør, det har snødd i dagevis, eg har allereie vore ute og moka.
MØTEINNKALLING SAKSLISTE
Utvalg: VILTNEMNDA Møtested: Møterom Lidalsbygget Møtedato: 16.11.2006 Tid: kl 19.00 MØTEINNKALLING Mulige forfall meldes snarest til Rådmannskontoret tlf. 72 46 00 00. Saksliste blir også utsendt til
Fellingstillatelse på gaupe i Skæhekeren Sijte i Snåsa kommune - Nord-Trøndelag
Hans Erik Sandvik 7760 SNÅSA Deres ref.: Vår ref. (bes oppgitt ved svar): Dato: 2009/2053 ART-VI-JPB 24.02.2009 Arkivkode: Fellingstillatelse på gaupe i Skæhekeren Sijte i Snåsa kommune - Nord-Trøndelag
Behandles av utvalg: Møtedato Utvalgssaksnr. Landbruks-, vilt og KLAGE PÅ VEDTAK I NYDYRKINGSAK GNR 63 BNR 1 I SANDNES KOMMUNE
SANDNES KOMMUNE - RÅDMANNEN Arkivsak Arkivkode Saksbeh. : 201004576 : O: 1102-63-1 : Arve Fløysvik Behandles av utvalg: Møtedato Utvalgssaksnr. Landbruks-, vilt og 15.03.2011 5/11 innlandsfiskenemnd KLAGE
Møteinnkalling. Stølsheimen verneområdestyre - AU
Møteinnkalling Stølsheimen verneområdestyre - AU Utval: Møtestad: E-post, Fjordsenteret Aurland Dato: 09.11.2015 Tidspunkt: 12:00 Eventuelt forfall må meldast snarast på tlf. 99499753 eller e-post fmsfano@fylkesmannen.no.
Sparetiltak. Reduserte kostnader. Stipulert
Sparetiltak Tiltak Stipulert sparesum Reduserte kostnader 1 Frukt og grønt i skulen, budsjettert med kr 4,-pr elev/dag 300 000 Dette er i tråd med sentrale føringar. Samla utgjer det kr 610 000,- Alternativt
SAMLET SAKSFRAMSTILLING
SURNADAL KOMMUNE SAMLET SAKSFRAMSTILLING LOKAL FORSKRIFT OM SPREIING AV GJØDSELVARER M.V. AV ORGANISK OPPHAV I SURNADAL Saksbehandler: Mona Rosvold Arkivsaksnr.: 05/02177 Arkiv: V33 &00 Saksnr.: Utvalg
Årsrapport frå opplæringskontor i Hordaland om opplæring av lærlingar og lærekandidatar (Lærebedriftene skal bruka eit eige skjema.
1 Oppdatert 16.05.09 Årsrapport frå opplæringskontor i Hordaland om opplæring av lærlingar og lærekandidatar (Lærebedriftene skal bruka eit eige skjema.) Velkommen til Hordaland fylkeskommune sin portal
Dispensasjon til oppsett av gjerde og beiting m.m. på gnr/bnr 5/1,7 i Linemyra naturreservat, Time kommune.
Dykkar ref.: «REF» Vår dato: 06.02.2014 Vår ref.: 2014/1051 Arkivnr.: 432.4 Oddmund Hognestad 4346 Bryne Postadresse: Postboks 59 Sentrum, 4001 Stavanger Besøksadresse: Lagårdsveien 44, Stavanger T: 51
Øvre Sunndal Hjorteviltlag
Øvre Sunndal Hjorteviltlag Forvaltningsplan (bestandsplan) Utkast 30.03.2007 Innhold: FORVALTNINGSPLAN... 3 HVILKE EIENDOMMER AVTALEN OMFATTER:... 3 PLANPERIODE... 3 HOVEDMÅL... 3 MÅL FOR HJORT... 3 MÅL
Austevoll kommune. Innkalling Viltnemnda. Sakliste
Austevoll kommune Innkalling Viltnemnda Møtestad: Brannstasjonen Møtedato: 19.05.2016 Møtetid: 15.00 Eventuelt forfall skal meldast til tlf. 5508 10 00 servicekontoret eller til postmottak@austevoll.kommune.no.
Forslag frå fylkesrådmannen
TELEMARK FYLKESKOMMUNE Hovudutval for kultur Forslag frå fylkesrådmannen 1. Telemark fylkeskommune, hovudutval for kultur gir Norsk Industriarbeidarmuseum og Vest Telemark Museum ei samla tilsegn om kr