Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk
|
|
- Ole-Martin Carlson
- 7 år siden
- Visninger:
Transkript
1 Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk Stein Krogdahl INF-5110, 28 april 2005 Temaer: Hva er generiske mekanismer, og hvorfor har vi dem? Hovedtyper av generiske mekanismer Hovedstrategier for implementasjon av generiske mekansimer. Litt om de nye generiske mekanismene i Java 1.5 og C# 2.0 Noe vi har arbeidet litt med i OMS-gruppa: Generiske pakker i objekt-orienterte språk
2 Hvorfor generiske mekanismer? Statisk typing i programmeringsspråk er godt for flere ting: Kompilatoren kan finne inkonsistenser/feil allerede under kompilering Den kan lage mer effektiv maskinkode Virker som dokumentasjon (som kompilatoren tvinger deg til å holde konsistent) Men statisk typing kan også gjøre språket mindre fleksibelt I utgangspunktet var typene disjunkte verdi-sett, som ikke kan blandes Ofte problemer når vi setter sammen program-biter som er uavhengig programme Dette et av de sentrale spenningsfelter ved språkdesign ETT PROBLEM: Man ønsker å skrive programbiter som kan virke for flere typer F.eks. skrive en sorterings-metode uten å kjenne typen av elementene som skal sorteres, bare at typen har to operasjoner eq(a,b) og lt(a,b). Lage en Collection-klasse som kan virke for alle typer elementer MULIG LØSNING?: La sorterings-algortimen ha typen som vanlig run-time parameter: void sorter(type Elem, Elem[ ] array) MEN NEI: Da mister vi alle fordelene med typer, angitt over!
3 Objektorientering løste en del (en liten side-historie) Objekt-orientering, med klasser og subklasser, gav oss en 3/4 god løsning på dette (og dette var faktisk en av de viktigste sidene av O-O, når det ble foreslått) Ethvert objekt er med i flere klasser (alle superklasser, inklusive Object) Derved er ikke typene lenger disjunkte verdisett, men kan være subsett (altså subklasser ) av hverandre. Eksempel: Typisk Collection-klasse: class Collection { void add(object o) { implementasjon Object getoldest( ) { implementasjon Ønsker en collection av biler: Collection bilcoll = new Collection( ); Bil b1, b2, b3; b1 = new Bil( ); b2 = new Bil( ); bilcoll.add(b1); bilcoll.add(b2); // Får ingen feilmelding om vi i stedet legger inn sykler b3 = (Bil) bilcoll.getoldest( ); // Må gjøre cast, og vi kan lett får run-time-feil Ulempene ved denne løsningen er angitt i kommentarene Men dette er dog en klar forbedring i forhold til ikke å ha klasser/subklasser Bibliotekene for Java og C# (før innføring av generiske) er bygget på dette prinsippet Metoden kalles ofte det generiske idiom
4 Generiske mekansimer, og en klassifikasjon Problemet med å lage kodebiter som kan virke for flere typer, bedre løsning: Vi lager en språkmekanisme slik at kodebiter kan parametriseres med typer/klasser Disse parameterene leses og behandles av kompilatoren (ikke run-time -parametere) Slike parametere kalles generiske parametere, og slike mekanismer: generisk mekansimer. Typisk: (generic) class A<T, U>{ T U Tre hovedtyper av generiske mekanismer: Ren tekst-makro, som f.eks. i C: Man står selv ansvarlig for både syntaks, og semantikk. Får ingen hjelp av kompilatoren før makroen ekspanderes til tekst, og kompileres på vanlig måte Templates i C++: Det man skriver som en generisk klasse blir hvertfall sjekket syntaktisk, men semantisk sjekk gjøres ikke før man vet i hvilken sammenheng og med hvilke faktiske parametere det skal brukes Generiske klasser i Java og i C#, og generiske mekanismer i Ada: Den generiske klassen e.l. kan sjekkes både syntaktisk og semantisk uten å vite hvilken sammenheng den skal brukes i Generiske parametere må spesifiseres, for eksempel ved: Skal være subklasse av en gitt klasse eller skal implementere en gitt interface Typisk: (generic) class A<T extends C, U implemets I>{ Vet mye om T og U Viktig skille: Kan de generiske parametrene bare være klasser Eller kan de også være basis-typer som int, bool, float osv.?
5 Hovedstategier for implementasjon av generiske mekanismer Heterogen implementasjon Hver gang kompilatoren ser at en generisk klasse er brukt med en ny parametrisering lager den en ny tekstlig versjon, og kompilerer den på vanlig måte. Implementasjonen er altså veldig makro-aktig Fordeler: Lett å implementere, blir effektiv kode Ulemper: Kan få mange kopier av nesten lik kode, som tar mye plass Generiske i Ada og (templates) i C++ implementeres på denne måten Uproblematisk å tillate basis-typer ( int og float osv.) som generiske parametere Homogen implementasjon Det lages bare en felles oversettelse til maskinkode Denne må være så generell at den kan brukes for alle parametriseringer Fordeler: Man slipper duplisering av kode, og sparer plass Ulempe: Utførelsen tar som regel noe lengere tid. Dette gjelder spesielt om man tillater int og float som generiske parametere Java har en ren homogen implementasjon, og får en del begrensninger av det, og av at de ikke turte å utvide bytekoden C# har en blandet implementasjon Mer om implemetasjon i Java og C# på senere foil
6 På språknivå: Generiske klasser i C# og Java Anta følgende definert: interface I{ class C{ Definisjon av generisk klasse: C#: class G<T> where T:C, I { her kan T brukes som en vanlig klasse/type som har alt som er definert i I eller C Java: class G<T extends C implements I> { som over, men litt mer begrenset En mulig aktuell parameter: class AC extends C implements I{ (og tilsvarende for C#) Denne kan så brukes slik: G<AC> g = new G<AC>( ); Man må altså angi parameteren hver gang, og samme parameterisering gir samme klasse. C#: Generiske parametere kan være både klasser, interfacer, og grunntyper Java: Generiske parametere kan bare være klasser og interfacer
7 Generiske klasser i Java (versjon 1.5) Anta den generiske klassedefinisjon: class G<T extends C> { Java 1.5 har ingen runtime-representasjon av parametriseringen av en generisk klasse. En generisk klasse oversettes til vanlig byte-kode, men etter at typeparameterene er erstattet av sin spesifikasjon (ofte Object). Så, på bruksstedet, der man kjenner de faktiske parametere, gjøres casting etc. ut fra kjennskap til disse. Derfor følgende egenskaper: Man kan ikke caste til G<A> eller si instanceof G<A> Man kan ikke (inni klassen) caste til T eller si instanceof T. Alle klasser G<A>, der A er en aktuell parameter, har felles sett av statiske variable og metoder. Derfor: Typene på disse kan ikke avhenge av T Bruker altså samme runtime-koden for alle parametriseringer av en generisk klasse (homogen)
8 Mer om generisk Java Anta den generiske klassedefinisjon: class G<T extends C> { Man kan ikke (inni G) gjøre new T( ). Må bruke såkalt factory-teknikk Klassene G<A1> og G<A2> har ingen sub/super-relasjon til hverandre, heller ikke om A1 og A2 har det. (Altså ikke kovarians, som for arrayer). Joker-notasjon (wildcard): Man kan bruke G<?> eller G<? extends A> eller G<? super A> som type på variable m.m. (A må da være subklasse av spes. av G sin parameter.) G<?> kan altså sies å være en supertype til alle G<?>. Variabel G<?> g kan da peke til objekter av alle klasser G<A> Dersom G<C> gc, så går da g = gc, men ikke omvendt Man kan også bruke bare G som type. Dette kalles den rå typen, og den likner på G<?>, men mer er tillatt. Om man har et bibliotek som er laget med generiske typer, men man bare bruker klassene som rå typer virker dette som et tilsvarende bibliotek uten generiske klasser. Men man får ofte noen advarsler. Om man i et program bruker G i både rå form og som G<A>, vil tilordning bli tillatt begge veier. Java gir da en kompilator-advarsel der det kan gå galt. Dette er for å kunne blande gammel og ny Java-kode.
9 Generisk C# (versjon 2.0) C# lager en ny runtime-descriptor for alle brukte parametriseringer av en generisk type. De blir derfor på en helt annen måte enn i Java 1.5 egne klasser Man kan derfor bruke casting og instanceof helt fritt, både med parameteren T (inne i G) og med klassen G<A>. Man kan (inni G) gjøre new T( ), dersom man har spesifisert T slik: class G<T> where T: C, new( ) { Kan dog ikke bruke konstruktører med parametere. Kan gi alias-navn til generiske klasser med aktuelle parametere: using GA = G<A>; I tillegg til generiske klasser og interfacer, kan man ha generiske struct er Bruker samme runtime-koden for alle G<A>, så langt det er mulig (oftest, så lenge de aktuelle parametrene bare er klasser/interfacer). Ikke noe som tilsvarer joker-notasjon.
10 Generelt for både Java og C# Det tillates ikke å bruke parameteren T som superklasse i en (indre) klassedefinisjon. Man kan bruke såkalt F-bounded polymorphism class G<T extends G<T>> En klasse som kan brukes som aktuell parameter for T er f.eks.: class A extends G<A> Man kan ha generiske parametere på metoder (gjelder også statiske metoder): Java: <U extends B>U getvalue (int i, U u) { kan anta at U har alt B har C#: U getvalue <U> (int i, U u) where U:B{ kan anta at U har alt B har Ut fra den konteksten en metode kalles i og fra de aktuelle parametere finner Java/C# nesten alltid den riktige typen av U. Den behøver derfor ikke angis. Det blir et utall av nye regler for navnebinding etc, f.eks.: Må passe på at det ikke blir dobbeltdeklarasjon av de to m-metodene i: class G<T>{ ; void m(t a){ ; void m(c a); Det blir problemer om G gies aktuell-parameteren C. Parameteren T er det greit at bare er synlig i klassen G, ikke i subklasser.
11 Interfacer til collection-klassene i Java Det kan virke kurant å gjøre om Collection-klassene i Java/C# til generiske varianter, men det er mange detaljer som skal stemme. Litt fra Javas generiske bibliotek (forenklet): interface Collection<E>{ void add(e o); bool containsallof(collection<?> c);... interface Comparator<T>{ int compare(t o1, T o2);... interface SortedSet<E>{ Comparator<? super E> comparator( ); E first( ); E last( );...
12 Implementasjon av generiske klasser i Java og C# Både Java og C# har definert egne mellom-språk som de vanlige kompilatorene oversetter til Java: Byte-kode, lagret sammen med metadata i klassefiler Opprinnelig beregnet på interpretering, men blir nå oftest oversatt før kjøring: Just In Time - (JIT)- kompilering C#: CIL-kode. Likner mye på byte-kode (og kalles ofte også det) Bare beregnet på videre kompilering: JIT-kompilering, eller mer tradisjonell kompilering gjort lenge før kjøringen Implementasjon av C# 2.0 (med generiske klasser) Det er lagt til spesielle CIL-instruksjoiner for å håndtere generiske klasser Hver generisk klasse blir alltid bare oversatt til én CIL-fil (i den forstand homogen) Men under JIT-kompilering/loading lager man nye kodeversjoner når det er nødvendig (derved noe heterogen). Alle instansieringer som bare har klasser som parametere får alltid felles kode De som har basis-typer som int og float får egen kode. Grunnen er at effektiv kode bl.a. krever kjennskap til relativ-adresser i objekter Implementasjon i Java 1.5 (med generiske klasser) Valgte å ikke lage nye byte-kode instruksjoner. Er for mange JVM ute allerede Derved fikk de en del begrensninger og rare mekanismer Tillater ikke int og float som generiske parametere (men har automatisk boxing )
13 OMS-arbeid: Generiske pakker i stedet for generiske klasser. Grunner for å forsøke dette: Implemetasjonen av begreper består ofte av flere klasser Eks: Graf, med klassene node og kant. Det er selvfølgelig derfor begrepet pakke er laget i Java Det kan da være rimelig å parametrisere hele slike pakker som en enhet. Hver instansiering blir et helt nytt sett med klasser, og under instansieringen kan man gjøre alle slags substitueringer/transformasjoner/utvidelser man måtte ha lyst til. Typesystemet blir ikke mye verre enn i Java, og svært mye kan gjøres ferdig i kompilatoren Grunner til ikke å satse på dette: Det blir noe mer statisk over pakker. Dette kan gjøre det hele mindre fleksibelt å bruke. Man kan i stedet bruke klasser inne i klasser, og parameterisere den ytre klassen. (Da, naturlig å gjøre det omtrent som i språket Beta, der finnes virtuelle klasser ).
14 Mulig syntaks for generiske pakker class C{ / / Definert f.eks. i en vanlig pakke P generic package GP<T extends P.C> { class A{... ; T t = new T( );... class B{... tilsvarende Så bruk av GP: class D extends P.C{ int i; // D derved en lovlig parameter til GP inst GP<D>; // Dette blir en vanlig pakke, der D er satt inn for T // Denne pakken blir samtidig importert (A og B blir direkte synlige) A a = new A( ); a.t.i = 5; // Vet at a.t er av type D. Merk at vi slipper parameter på A og B hele tiden (som vi må ha ved generiske klasser).
15 Eksempel: Her er det greit med generiske pakker generic package GRAPH <NodeData, EdgeData> { / / Ingen spesifikasjon av parameterene class Node { Edge firstedge; / / Peker til første kant ut av noden NodeData nd; class Edge { Node from, to; Edge nextedge; / / Peker til neste kant ut av samme noden EdgeData ed; Ville se slik ut ved vanlige generiske klasser: package GRAPH { / / Skriver en vanlig pakke på lukket form generic class Node<NodeData, EdgeData> { Edge<NodeData, EdgeData> firstedge; / / Peker til første kant ut av noden NodeData nd; generic class Edge<NodeData, EdgeData> { Node<NodeData, EdgeData> from, to; Edge<NodeData, EdgeData> nextedge; / / Peker til neste kant ut av samme noden EdgeData ed; Merk at vi må ha begge data-typene som parametere til begge klassene Vi må her passe veldig på at vi bruker klassene Node og Edge med riktige parametere hele tiden.
16 Utvidelse 1: Ekspandering av klasser ved instansiering NB: en litt annen definisjon og bruk av en liknende graf-pakke: generic package GRAPH expandable Node, Edge { class Node { Edge firstedge; Edge insertedgeto(node to){... / / Leverer den kanten som er satt in class Edge { Node from, to; Edge nextedge; / / Next in the list of edges leaving the same node void deleteme( ){ Bruk: package G: inst GRAPH with Node =>City, Edge =>Road; expansion City { / / Ekspansjon av Node String name; / / Inni en metode: int n = firstedge.length; / / OK, siden typen av "firstedge" nå er Road City c = new City(... ); Road r = insertedgeto(c); / / Her er det nå eksakt type-overenstemmelse hele veien... expansion Road { / / Ekspansjon av Edge int length;
17 Utvidelse 2: Slå sammen klasser fra flere generiske pakker til én Vi vil lage klassene City og Road på en annen måte. Vi tenker oss en pakke med klasser for datene som skal være med i City og Road: generic package GEOGRAPHYDATA expandable CityData, RoadData { class CityData {... class RoadData {... Vi har dessuten den gamle pakka: generic package GRAPH expandable Node, Edge { Bruk: inst GEOGRPHYDATA with CityData =>City, RoadData =>Road; inst GRAPH with Node =>City, Edge =>Road; expansion City {... Noe mer her?... expansion Road {... Noe mer her? Tanker: Hva skjer her om for eksempel CityData og Node hadde subklasser i pakkene? Går det bra? Skaper det noe interessant? Dette har et snev av noe som i det siste er kalt Traits (metode-samlinger som kan settes sammen på forskjellige måter for å danne klasser). Dette er også omtalt (av meg) som multippel statisk arv, og dette kan behandles ferdig i kompilatoren.
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk Stein Krogdahl INF-5110, 27 april 2006 Temaer: Hva er generiske mekanismer, og hvorfor har vi dem? Hovedtyper av generiske mekanismer Hovedstrategier
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk Dette stoffet er Pensum, og det er bare beskrevet her Mye her er nok kjent stoff for mange INF5110 7. mai 2013 Stein Krogdahl 1 Hvordan kunne skrive
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk INF5110 April, 2009
Generiske mekanismer i statisk typede programmeringsspråk INF5110 April, 2009 Torsdag 30. april (skattedagen!): Mer om generering av maskinkode (Ferdig oppkopiert hefte deles ut) Tirsdag 5. mai: Mer av
Generiske mekanismer i klasser og pakker
Generiske mekanismer i klasser og pakker Stein Krogdahl OMS-seminar, 14. desember 2004 Noen temaer: Litt om de nye generiske mekanismene i Java 1.5 og C# 2.0 Hva kan være interessant ved å i stedet ha
NOTAT (pensum!) Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse
NOTAT (pensum!) Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse Dessverre litt få figurer INF 5110, 8/5-2012, Stein Krogdahl Byte-koden for Java og.nett (C#) http://en.wikipedia.org/wiki/java_bytecode_instruction_listings
Litt om Javas class-filer og byte-kode
Litt om Javas class-filer og byte-kode INF 5110, 11/5-2010, Stein Krogdahl (Dessverre litt få figurer) Disse formatene ble planlagt fra start som en del av hele Java-ideen Bt Byte-koden gir portabilitet
NOTAT (pensum!) Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse. INF 5110, 10/5-2011, Stein Krogdahl
NOTAT (pensum!) Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse Dessverre litt få figurer INF 5110, 10/5-2011, Stein Krogdahl Oversikt over Javas class-filer og byte-kode Disse formatene ble planlagt fra start
Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse (og litt om C# sin CIL-kode)
Javas klasse-filer, byte-kode og utførelse (og litt om C# sin CIL-kode) Disse foilene er pensum INF 5110, 30/4-2013, Stein Krogdahl Byte-koden for Java og.nett (C#) kan leses her: http://en.wikipedia.org/wiki/java_bytecode_instruction_listings
Anatomien til en kompilator - I
Anatomien til en kompilator - I program Symboltabell tekst tokens syntaks-tre beriket syntaks-tre Finne struktur i programmet OK i henhold til grammatikk? Preprocessor Makroer Betinget kompilering Filer
Oppsummering. Kort gjennomgang av klasser etc ved å løse halvparten av eksamen Klasser. Datastrukturer. Interface Subklasser Klasseparametre
Oppsummering Kort gjennomgang av klasser etc ved å løse halvparten av eksamen 2012. Klasser Interface Subklasser Klasseparametre Datastrukturer Hva er problemet? Oppgaven Emballasjefabrikken Renpakk skal
Repitisjonskurs. Arv, Subklasser og Grensesnitt
Repitisjonskurs Arv, Subklasser og Grensesnitt Subklasser Klasser i OO-programmering representerer typer av objekter som deler et sett med egenskaper. En subklasse har egenskapene til en klasse + ett sett
Kodegenerering del 3: Tilleggsnotat fra AHU Samt litt om class-filer og byte-kode INF5110 V2007. Stein Krogdahl, Ifi UiO
Kodegenerering del 3: Tilleggsnotat fra AHU Samt litt om class-filer og byte-kode INF5110 V2007 Stein Krogdahl, Ifi UiO ASU, kap 9.5: Vi generer kode for én og én basal blokk Da er det lett å holde orden
Array&ArrayList Lagring Liste Klasseparametre Arrayliste Testing Lenkelister
Dagens tema Lister og generiske klasser, del I Array-er og ArrayList (Big Java 6.1 & 6.8) Ulike lagringsformer (Collection) i Java (Big Java 15.1) Klasser med typeparametre («generiske klasser») (Big Java
2012 2a. C rc; void main() { rc = new C (); rc.m2(); } } INF 3110/ INF /28/13 1
2012 2a Vi tenker oss i denne oppgaven at vi har et Java-lignende språk hvor metoder kan ha lokalt definerte metoder. Dessuten kan man deklarere variable og metoder også på ytterste programnivå. Dette
Velkommen til INF5110 Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 Kompilatorteknikk 15. januar 2013 Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Ragnhild Kobro Runde [ragnhilk@ifi.uio.no] Henning Berg (oblig-ansvarlig) [hennb@ifi.uio.no] Kursområdet:
Anatomien til en kompilator - I
Anatomien til en kompilator - I 5/22/2006 1 Framgangsmåte for automatisk å lage en scanner Beskriv de forskjellige token-klassene som regulære uttrykk Eller litt mer fleksibelt, som regulære definisjoner
Datatyper og typesjekking
Datatyper og typesjekking Om typer generelt Hva er typer? Statisk og dynamisk typing Hvordan beskrive typer syntaktisk? Hvordan lagre dem i kompilatoren? Gjennomgang av noen typer Grunntyper Type-konstruktører
Semantisk Analyse del III
Semantisk Analyse del III Typesjekking Kapittel 6.4 08.03.2013 1 Datatyper og typesjekking Om typer generelt Hva er typer? Statisk og dynamisk typing Hvordan beskrive typer syntaktisk? Hvordan lagre dem
Datatyper og typesjekking
Datatyper og typesjekking Om typer generelt Hva er typer? Statisk og dynamisk typing Hvordan beskrive typer syntaktisk? Hvordan lagre dem i kompilatoren? Gjennomgang av noen typer Grunntyper Type-konstruktører
Array&ArrayList Lagring Liste Klasseparametre Arrayliste Testing Lenkelister Videre
Dagens tema Lister og generiske klasser, del I Array-er og ArrayList (Big Java 6.1 & 6.8) Ulike lagringsformer (Collection) i Java (Big Java 15.1) Klasser med typeparametre («generiske klasser») (Big Java
Enkle generiske klasser i Java
Enkle generiske klasser i Java Oslo, 7/1-13 Av Stein Gjessing, Institutt for informatikk, Universitetet i Oslo Del 1: Enkle pekere Før vi tar fatt på det som er nytt i dette notatet, skal vi repetere litt
Runtimesystemer - II. Funksjoner som parametere. Virtuelle metoder
Runtimesystemer - II Funksjoner som parametere Virtuelle metoder Parameteroverføring Call by value Call by reference Call by value-result Call by name 04/04/14 1 FUNKSJONER SOM PARAMETERE 04/04/14 2 Eksempel
INF Notater. Veronika Heimsbakk 10. juni 2012
INF1010 - Notater Veronika Heimsbakk veronahe@student.matnat.uio.no 10. juni 2012 1 Tilgangsnivåer 2 CompareTo Modifier Class Package Subclass World public Y Y Y Y protected Y Y Y N no modifier Y Y N N
2 Om statiske variable/konstanter og statiske metoder.
Litt om datastrukturer i Java Av Stein Gjessing, Institutt for informatikk, Universitetet i Oslo 1 Innledning Dette notatet beskriver noe av det som foregår i primærlageret når et Javaprogram utføres.
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i : INF5110 Eksamensdag : Tirsdag 6. juni 2006 Tid for eksamen : 09.00-12.00 Oppgavesettet er på : 5 sider Vedlegg : Intet Tillatte
Med Svarforslag UNIVERSITETET I OSLO. Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet. 3 sider (side 6, 7 og 8, rives ut, fylles ut og leveres)
Eksamen i : Med Svarforslag UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet INF5110 - Kompilatorteknikk Eksamensdag : Onsdag 3. juni 2009 Tid for eksamen : 14.30-17.30 Oppgavesettet er
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i : INF5110 - Kompilatorteknikk Eksamensdag : Onsdag 5. juni 2013 Tid for eksamen : 14.30-18.30 Oppgavesettet er på : Vedlegg :
Datatyper og typesjekking
Datatyper og typesjekking Om typer generelt Hva er typer? Statisk og dynamisk typing Hvordan beskrive typer syntaktisk? Hvordan lagre dem i kompilatoren? Gjennomgang av noen typer Grunntyper Type-konstruktører
Datatyper og typesjekking
Datatyper og typesjekking Om typer generelt Hva er typer? Statisk og dynamisk typing Hvordan beskrive typer syntaktisk? Hvordan lagre dem i kompilatoren? Gjennomgang av noen typer Grunntyper Type-konstruktører
Kapittel 7: Mer om arv
Kapittel 7: Mer om arv Redigert av: Khalid Azim Mughal (khalid@ii.uib.no) Kilde: Java som første programmeringsspråk (3. utgave) Khalid Azim Mughal, Torill Hamre, Rolf W. Rasmussen Cappelen Akademisk Forlag,
Læringsmål for forelesningen
Læringsmål for forelesningen Objektorientering Bruk av grensesnitt og implementasjoner i Collection-klasser Java-prog, kap. 14-16 i Big Java Og side 990-997 i Appendix D Collection-rammeverket og iterasjon
INF Oblig 2 semantikksjekk og kodegenerering
INF5110 - Oblig 2 semantikksjekk og kodegenerering Magnus Haugom Christensen Instituttet for Informatikk Universitetet i Oslo 27. Mars - 2012 Oversikt Informasjon Oppgaven Semantikksjekk Kodegenerering
INF5110. Oblig 2 presentasjon
INF5110 Oblig 2 presentasjon Informasjon Oppgaven Semantikksjekk Kodegenerering Bytecode-biblioteket Ant-targets Oppsummering Oversikt Informasjon Oblig 2 tilgjengelig på kurssiden Patch med testfiler
Beskrivelse av programmeringsspråket Compila15 INF Kompilatorteknikk Våren 2015
Beskrivelse av programmeringsspråket Compila15 INF5110 - Kompilatorteknikk Våren 2015 Her beskrives syntaksen og den statiske semantikken (hva som skal sjekkes av kompilatoren) til språket Compila15. Den
Runtime-omgivelser Kap 7 - I
Runtime-omgivelser Kap 7 - I Generelt Språk som bare trenger statiske omgivelser Språk som trenger stakk-orienterte omgivelser Språk som trenger mer generelle omgivelser Vel så riktig å si at forskjellige
Blood, SWAT and Tears - om storforsk-prosjektet SWAT: Semantics-preserving Weaving - Advancing the Technology
Blood, SWAT and Tears - om storforsk-prosjektet SWAT: Semantics-preserving Weaving - Advancing the Technology Stein Krogdahl OMS-seminar, 9. november 2005 Inndeling av presentasjonen: Om administrasjon,
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i INF3110/4110 Programmeringsspråk Eksamensdag: 3. desember 2004 Tid for eksamen: 9.00 12.00 Oppgavesettet er på 8 sider. Vedlegg:
Arv. Book book1 = new Book(); book1. title = "Sofies verden" class Book { String title; } class Dictiona ry extends Book {
Arv Arv (eng: inheritance) er en mekanisme for å bygge videre på eksisterende klasser og regnes ofte som varemerket til objektorientert programmering. Når arv brukes riktig, kan den gjøre koden ryddigere
Obligatorisk Innlevering 2
Obligatorisk Innlevering 2 INF5110 - Kompilatorteknikk Våren 2017 Frist 07.05.2017 23:59 Dette er den andre av to oppgaver våren 2017. Den bygger videre på det som er gjort i den første innleveringen.
1- og 2-veis Innkapsling Java Stabel Kø Prio-kø Iterator. Enveis- og toveislister Innkapsling («boxing») (Big Java 6.8.5)
Dagens tema Litt mer om vanlige lister Enveis- og toveislister Innkapsling («boxing») (Big Java 6.8.5) Nyttige varianter av lister: Stabler («stacks») (Big Java 15.5.1) Køer («queues») (Big Java 15.5.2)
Diverse eksamensgaver
Diverse eksamensgaver Noen har fått den idé å lage et språk hvor klasser kan ha noe tilsvarende byvalue-result -parametere. Klasser har ingen konstruktører, og by-value-result parametere spesifiseres som
Eksekveringsrekkefølgen (del 1) Oppgave 1. Eksekveringsrekkefølgen (del 2) Kommentar til oppgave 1. } // class Bolighus
// class Bygning Oppgave 1 System.out.println( Bolighus ); // class Bolighus Hva blir utskriften fra dette programmet? class Blokk extends Bolighus{ // class Blokk IN105subclassesII-1 Eksekveringsrekkefølgen
Kap 6.4: Typesjekking Foiler ved Birger Møller-Pedersen Forelest av Stein Krogdahl 19. og 23. mars Dagens tema: Typer og typesjekking
Kap 6.4: Typesjekking Foiler ved Birger Møller-Pedersen Forelest av Stein Krogdahl 19. og 23. mars 2015 Dagens tema: Typer og typesjekking Hva er nå egentlig en «type» i et programmeringsspråk? Hvordan
class Book { String title; } class Dictionary extends Book { int wordcount; } class CartoonAlbum extends Book { int stripcount; }
Arv Arv (eng: inheritance) er en mekanisme for å bygge videre på eksisterende klasser og regnes ofte som varemerket til objektorientert programmering. Når arv brukes riktig, kan den gjøre koden ryddigere
2 Om statiske variable/konstanter og statiske metoder.
Gaustadbekkdalen, januar 22 Litt om datastrukturer i Java Av Stein Gjessing, Institutt for informatikk, Universitetet i Oslo Innledning Dette notatet beskriver noe av det som foregår i primærlageret når
1- og 2-veis Innkapsling Java Stabel Kø Prio-kø Iterator. Enveis- og toveislister Innkapsling («boxing») (Big Java 6.8.5)
Dagens tema Litt mer om vanlige lister Enveis- og toveislister Innkapsling («boxing») (Big Java 6.8.5) Nyttige varianter av lister: Stabler («stacks») (Big Java 15.5.1) Køer («queues») (Big Java 15.5.2)
INF1010 våren 2008 Uke 4, 22. januar Arv og subklasser
Emneoversikt subklasser INF1010 våren 2008 Uke 4, 22. januar Arv og subklasser Stein Gjessing Institutt for informatikk Mange flere eksempler på fellesøvelsene og neste forelesning 1 Generalisering - spesialisering
- JAVA - generiske typer i programmeringsspråket. Universitetet i Oslo Institutt for informatikk. Endre Meckelborg Rognerud.
Universitetet i Oslo Institutt for informatikk Vurdering av generiske typer i programmeringsspråket - JAVA - Hovedfagsoppgave av Endre Meckelborg Rognerud Februar 2001 Forord Denne rapporten er resultatet
Repetisjon: Statiske språk uten rekursive metoder (C1 og C2) Dagens tema Kjøresystemer (Ghezzi&Jazayeri 2.6, 2.7)
Dagens tema Kjøresystemer (Ghezzi&Jazayeri.6,.7) Repetisjon Språk med rekursjon (C3) og blokker (C4) Statisk link Dynamisk allokering (C5) Parameteroverføring 1/5 Repetisjon: Statiske språk uten rekursive
Dagens tema Kjøresystemer (Ghezzi&Jazayeri 2.6, 2.7)
Dagens tema Kjøresystemer (Ghezzi&Jazayeri 2.6, 2.7) Repetisjon Språk med rekursjon (C3) og blokker (C4) Statisk link Dynamisk allokering (C5) Parameteroverføring 1/25 Forelesning 11 5.11.2003 Repetisjon:
Runtimesystemer Kap 7 - I
Runtimesystemer Kap 7 - I Språk som bare trenger statisk allokering Språk som trenger stakk-orientert allokering Språk som trenger mer generell allokering Forskjellige slags begreper i et gitt språk krever
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i : INF5110 - Kompilatorteknikk Eksamensdag : Onsdag 2. juni 2010 Tid for eksamen : 14.30-17.30 Oppgavesettet er på : 5 sider (pluss
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Eivind Gard Lund (hjelpelærer) [eivindgl@student.matnat.uio.no] Kursområdet:
Konstruktører. Bruk av konstruktører når vi opererer med "enkle" klasser er ganske ukomplisert. Når vi skriver. skjer følgende:
Konstruktører Bruk av konstruktører når vi opererer med "enkle" klasser er ganske ukomplisert. Når vi skriver Punkt p = new Punkt(3,4); class Punkt { skjer følgende: int x, y; 1. Det settes av plass i
UNIVERSITETET I OSLO
Eksamen i : MED SVARFORSLAG UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet INF5110 - Kompilatorteknikk Eksamensdag : Onsdag 1. juni 2011 Tid for eksamen : 14.30-18.30 Oppgavesettet er
klassen Vin må få en ny variabel Vin neste alle personvariable (personpekere) i listeklassen må byttes til Vin
INF1010 forelesning Lenkelister II Dette skrivet inneholder en oversikt over det jeg planlegger å forelese på andre forlesning om lenkelister. Det inneholder stort sett programeksempler med kommentarer
Eivind Gard Lund. 24. Mars 2009 Foilene bygger på 2009 utgaven av Andreas Svendsen
Eivind Gard Lund 24. Mars 2009 Foilene bygger på 2009 utgaven av Andreas Svendsen Informasjon Semantikksjekk Kodegenerering Oblig 2 tilgjengelig på kurssiden Bygger på deres oblig 1 kode. Det er lagt ut
Litt om Javas håndtering av tall MAT-INF 1100 høsten 2004
Litt om Javas håndtering av tall MAT-INF 1100 høsten 2004 13. september 2004 En viktig del av den første obligatoriske oppgaven er å få erfaring med hvordan Java håndterer tall. Til å begynne med kan dette
INF1010 våren Arv og subklasser del 1
INF1010 våren 2015 Torsdag 12. februar Arv og subklasser del 1 Stein Gjessing Institutt for informatikk Universitetet i Oslo 1 Når du har lært om subklasser kan du programmere med: Første uke: Spesialisering
Programmering i C++ Løsningsforslag Eksamen høsten 2005
Programmering i C++ Eksamen høsten 2005 Simen Hagen Høgskolen i Oslo, Avdeling for Ingeniørutdanning 7. desember 2005 Generelt Denne eksamensoppgaven består av tre oppgaver, pluss en ekstraoppgave. Det
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Andreas Svendsen (hjelpelærer) [Andreas.Svendsen@sintef.no] Kursområdet:
INF1010, 22. mai Prøveeksamen (Eksamen 12. juni 2012) Stein Gjessing Inst. for Informatikk Universitetet i Oslo
INF, 22. mai 23 Prøveeksamen 23 (Eksamen 2. juni 22) Stein Gjessing Inst. for Informatikk Universitetet i Oslo Oppgave a Tegn klassehierarkiet for de 9 produkttypene som er beskrevet over. Inkluder også
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Arne Maus [arnem@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Sven-Jørgen Karlsen ( gruppelærer ) [svenjok@student.matnat.uio.no] Stein
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i : INF5110 Eksamensdag : Tirsdag 5. juni 2007 Tid for eksamen : 14.30-17.30 Oppgavesettet er på : 6 sider (pluss vedlegg) Vedlegg
Post-it spørsmål fra timen (Arv og subklasser)
Post-it spørsmål fra timen 30.01 (Arv og subklasser) Tegning Spørsmål: Skjønte ikke tegningene Hater tegningene. Lær meg å tegne. Mvh frustrert elev. Spørsmål: Datastruktur-tegning, og hvor mye detaljer
INF1010, 15. januar 2014 2. time. Parametriserte klasser (generiske klasser) Stein Gjessing Inst. for Informatikk Universitetet i Oslo
INF1010, 15. januar 2014 2. time Parametriserte klasser (generiske klasser) Stein Gjessing Inst. for Informatikk Universitetet i Oslo Repetisjon fra gamle dager: Metoder med parametre En metode uten parameter:
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Magnus Haugom Christensen [magnushc@ifi.uio.no] Kursområdet: www.uio.no/studier/emner/matnat/ifi/inf5110/v12
INF1010 våren Arv og subklasser del 1
INF1010 våren 2016 Torsdag 4. februar Arv og subklasser del 1 Stein Gjessing Institutt for informatikk Universitetet i Oslo 1 Når du har lært om subklasser kan du programmere med: Første uke: Spesialisering
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i IN 115 og IN 110 Algoritmer og datastrukturer Eksamensdag: 14. mai 1996 Tid for eksamen: 9.00 15.00 Oppgavesettet er på 8 sider.
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Fredrik Sørensen (hjelpelærer) [fredrso@student.matnat.uio.no] Kursområdet:
Obligatorisk oppgave 1 INF1020 h2005
Obligatorisk oppgave 1 INF1020 h2005 Frist: fredag 7. oktober Oppgaven skal løses individuelt, og må være godkjent for å kunne gå opp til eksamen. Før innlevering må retningslinjene Krav til innleverte
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Side 1 Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i: INF1010 Objektorientert programmering Eksamensdag: Onsdag 4. juni 2014 Tid for eksamen: 9:00-15:00 Oppgavesettet er på
INF1000: Forelesning 7
INF1000: Forelesning 7 Klasser og objekter del 2 Konstruktører Static UML REPETISJON 2 Repetisjon Repetisjon forts. Verden består av objekter av ulike typer (klasser). Ofte er det mange objekter av en
< T extends Comparable<T> > Indre klasser mm. «Det du bør ha hørt om før oblig 4»
< T extends Comparable > Indre klasser mm. «Det du bør ha hørt om før oblig 4» Strukturen i oblig 3 null null null null Personbeholder pl null null Person p "Adnan" michael@ifi.uio.no INF1010 21. februar
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i : INF5110 - Kompilatorteknikk Eksamensdag : Onsdag 4. juni 2008 Tid for eksamen : 14.30-17.30 Oppgavesettet er på : 7 sider Vedlegg
Dagens tema: 12 gode råd for en kompilatorskriver
Dagens tema: 12 gode råd for en kompilatorskriver Hvordan sjekke navn? Testutskrifter 12 gode råd Hva skal gjøres med navn? Sjekking av navn En kompilator må også sjekke riktig navnebruk: Det må ikke forekomme
Oversikt. INF1000 Uke 2. Repetisjon - Program. Repetisjon - Introduksjon
Oversikt INF1000 Uke 2 Variable, enkle datatyper og tilordning Litt repetisjon Datamaskinen Programmeringsspråk Kompilering og kjøring av programmer Variabler, deklarasjoner og typer Tilordning Uttrykk
Beskrivelse av programmeringsspråket Simpila INF5110 - Kompilatorteknikk Våren 2012
Beskrivelse av programmeringsspråket Simpila INF5110 - Kompilatorteknikk Våren 2012 Her beskrives syntaksen og den statiske semantikken (hva som skal sjekkes av kompilatoren) til språket Simpila. Den dynamiske
IN 147 Program og maskinvare
Dagens tema Mer om C Cs preprosessor Allokering av variable Separat kompilering Programmet make Pekere i C Operasjoner på pekere Pekere og vektorer Referanseparametre Pekere til «alt» og «ingenting» Dynamisk
Innhold. Forord Det første programmet Variabler, tilordninger og uttrykk Innlesing og utskrift...49
Innhold Forord...5 1 Det første programmet...15 1.1 Å kommunisere med en datamaskin 16 1.2 Programmeringsspråk 17 1.3 Et program som skriver på skjermen 18 1.4 Kompilering og kjøring 19 1.5 Kommentarer
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Side 1 Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i: INF1010 Objektorientert programmering Eksamensdag: Tirsdag 12. juni 2012 Tid for eksamen: 9:00 15:00 Oppgavesettet er
Dagens tema INF2270. Cs preprosessor. Separat kompilering av C funksjoner. C og minnet. Dag Langmyhr,Ifi,UiO: Forelesning 5. februar 2007 Ark 1 av 15
Dagens tema Cs preprosessor Separat kompilering av C funksjoner C og minnet Dag Langmyhr,Ifi,UiO: Forelesning 5. februar 2007 Ark 1 av 15 Cs preprosessor Før selve kompileringen går C kompilatoren gjennom
INF1010 Arv. Marit Nybakken marnybak@ifi.uio.no 2. februar 2004
INF1010 Arv Marit Nybakken marnybak@ifi.uio.no 2. februar 2004 Motivasjon Arv bruker vi så vi skal slippe å skrive oss i hjel. Når vi programmerer, prøver vi gjerne å modellere en del av verden ved hjelp
Velkommen til INF Kompilatorteknikk
Velkommen til INF5110 - Kompilatorteknikk Kursansvarlige: Stein Krogdahl [steink@ifi.uio.no] Birger Møller-Pedersen [birger@ifi.uio.no] Eyvind Wærstad Axelsen (oblig-ansvarlig) [eyvinda@ifi.uio.no] Kursområdet:
IN1010 våren 2018 Tirsdag 15. mai. Repetisjon av subklasser og tråder. Stein Gjessing Institutt for informatikk Universitetet i Oslo
IN1010 våren 2018 Tirsdag 15. mai Repetisjon av subklasser og tråder Stein Gjessing Institutt for informatikk Universitetet i Oslo 1 Klassehierarki: Personbil Bil Klasser - Subklasser class Bil {
INF Repetisjon: Hvordan bygge treet og analysere? 8. september Typisk situasjon. De problematiske syntaks-diagrammene
Dagens tema: INF 2100 8. september 2004 Mer om strukturen i treet og hvordan bygge det Testing av at navn er deklarert og brukt riktig Arbeid i gruppene neste uke: Oppgaver relevant for dette stadiet i
Oversikt. INF1000 Uke 1 time 2. Repetisjon - Introduksjon. Repetisjon - Program
Oversikt INF1000 Uke 1 time 2 Variable, enkle datatyper og tilordning Litt repetisjon Datamaskinen Programmeringsspråk Kompilering og kjøring av programmer Variabler, deklarasjoner og typer Tilordning
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i: INF1010 Objektorientert programmering Dato: 9. juni 2016 Tid for eksamen: 09.00 15.00 (6 timer) Oppgavesettet er på 7 sider.
Kapittel 8: Programutvikling
Kapittel 8: Programutvikling Redigert av: Khalid Azim Mughal (khalid@ii.uib.no) Kilde: Java som første programmeringsspråk (3. utgave) Khalid Azim Mughal, Torill Hamre, Rolf W. Rasmussen Cappelen Akademisk
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i INF1010 Objektorientert programmering Dato: 9. juni 2016 Tid for eksamen: 09.00 15.00 (6 timer) Oppgavesettet er på 7 sider. Vedlegg:
INF1000: Forelesning 7. Konstruktører Static
INF1000: Forelesning 7 Klasser og objekter del 2 Konstruktører Static UML REPETISJON 2 Repetisjon Verden består av objekter av ulike typer (klasser). Ofte er det mange objekter av en bestemt type. Objekter
EKSAMEN I FAG TDT4100 Objekt-orientert programmering. Fredag 3. juni 2005 KL. 09.00 13.00
Side 1 av 6 NTNU Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet BOKMÅL Fakultet for informasjonsteknologi, matematikk og elektroteknikk Institutt for datateknikk og informasjonsvitenskap EKSAMEN I FAG
Læringsmål for forelesningen
Læringsmål for forelesningen Objektorientering Abstrakte klasser og grensesnitt, redefinering av metoder Java-programmering Arv og bruk av abstrakte klasser Eclipse Undersøke instanser i Eclipse 1 Dagens
Velkommen til. INF våren 2016
Velkommen til INF1010 - våren 2016 Denne uken (onsdag og torsdag): Om INF1010 Java datastrukturer Klasser med parametre i Java Stein Gjessing Institutt for informatikk Universitetet i Oslo 1 1 INF1010
INF1010 - Seminaroppgaver til uke 3
INF1010 - Seminaroppgaver til uke 3 Oppgave 1 I denne oppgaven skal vi lage et klassehiearki av drikker. Alle klassene i hiearkiet skal implementere følgende grensesnitt p u b l i c i n t e r f a c e Drikkbar
UNIVERSITETET I OSLO
UNIVERSITETET I OSLO Det matematisk-naturvitenskapelige fakultet Eksamen i INF1010 Objektorientert programmering Eksamensdag: 9. juni 2011 Tid for eksamen: 09.00 15.00 Oppgavesettet er på 5 sider. Vedlegg:
Eks 1: Binærtre Binærtretraversering Eks 2: Binærtre og stakk
Godkjent oblig 1? Les e-post til din UiO-adresse Svar på e-post fra lablærer Ingen godkjenning før avholdt møte med lablærer Godkjentlistene brukes ikke til å informere om status for obligene Ta vare på
Bakgrunnen for INF2100. Velkommen til INF2100. Prosjektet. Hva gjør en kompilator?
Kursopplegg Velkommen til INF2100 Bakgrunnen Bakgrunnen for INF2100 Jeg er Dag Langmyhr (dag@ifi.uio.no). Dagens tema: Hva går kurset ut på? Bakgrunn for kurset Hvordan gjennomføres kurset? Hvordan får
Kapittel 1. Datamaskiner og programmeringsspråk. 1.1 Programmering
Kapittel 1 Datamaskiner og programmeringsspråk Dette kapitlet er en kort introduksjon til programmering. Vi vil se på hvordan man skriver, bygger og kjører programmer, samt illustrere noen sentrale programmeringsbegrep